справа № 208/2336/24
№ провадження 2/208/824/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2024 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:

Головуючого, судді - Івченко Т.П.

За участю: секретаря судового засідання - Шостак А.В.,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в місті Кам`янське Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про розірвання шлюбу»,-

встановив:

01 квітня 2024 року до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшов зазначений позов, за яким ОСОБА_1 просить:

- розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований Верхньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районні Дніпропетровській області, Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), про що в книзі реєстрації шлюбів було зроблено запис №154.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що 04 листопада 2023 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб.

Від цього шлюбу сторони дітей не мають.

Шлюбні відносини між сторонами припинені, сторони проживають окремо, ведення спільного господарства припинено. За глибоким переконанням позивача подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає.

Відповідач, ОСОБА_2 , не скористався своїм правом та не подав в строк, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття позовного провадження, відзив на позов, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, та докази в підтвердження обставин, на яких ґрунтується заперечення, а також не подав зустрічний позов.

06 травня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Верченко О.О. подала до суду заяву, у якій просить розглядати справу без участі позивача та її представника, позов підтримує та просить задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Під час встановлення фактичних даних за позовною заявою ОСОБА_1 встановлено, що 04.11.2023р. був укладений шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований Верхньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районні Дніпропетровській області, Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), про що в книзі реєстрації шлюбів було зроблено запис №154., видано свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 . При реєстрації шлюбу із ОСОБА_2 , сторони погодили, що після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка і дружини буде « ОСОБА_3 » (а.с. 12)

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 24 ЦК України, - ОСОБА_4 як учасник цивільних відносин вважається фізичною особою.

Ч. 1 ст. 28 ЦК України визначає, що Фізична особа набуває прав та обов`язків і здійснює їх під своїм ім`ям. Ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить.

Відповідно до ч. 3 ст. 28 ЦК України, Ім`я фізичній особі надається відповідно до закону.

Відповідно до ст. 35 Кодексу про шлюбу та сім`ю, Наречені мають право обрати прізвище одного з них як спільне прізвище подружжя або надалі іменуватися дошлюбними прізвищами.

Так, згідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 № 52/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 24.12.2010 № 3307/5),

«п.2 Державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, встановлених законом, зміна імені, смерть відповідно до Сімейного кодексу України та Цивільного кодексу України, Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" та інших актів законодавства.

Відомості про народження фізичної особи та її походження, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян відповідно до Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2007 № 1064.

п.23.Наречені мають право обрати прізвище одного з них як спільне прізвище подружжя, або надалі іменуватись дошлюбними прізвищами, або приєднати до свого прізвища прізвище нареченого (нареченої).

П.24. На підставі актового запису про шлюб кожному із подружжя видається свідоцтво про шлюб.

Якщо особа під час державної реєстрації шлюбу змінила прізвище, то на першій сторінці паспорта у формі книжечки робиться відмітка про те, що зазначений документ підлягає обміну в місячний строк у зв`язку зі зміною прізвища при державній реєстрації шлюбу.

Відомості про народження фізичної особи та її походження, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян відповідно до Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2007 № 1064..»

Як встановлено в ході судового розгляду, після реєстрації шлюбу та зміни прізвища ОСОБА_1 не звернулась у місячний термін до відповідного органу, не змінила паспорт.

При зверненні до суду долучила до позовної заяви паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 9-10).

Таким чином, станом на 04 листопада 2023 року ім`ям позивча є ОСОБА_5 , а не ОСОБА_1 , а тому судом встановлено, що при зверненні із заявою, особа ОСОБА_1 не має цивільної процесуальної дієздатності.

Не вчинення дій заявником на отримання паспорту громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , не змінює реєстрацію змін у її імені на підставі актового запису № 154 від 04 листопада 2023 року, проведеного Верхньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районні Дніпропетровській області, Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), при реєстрації шлюбу між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 12).

Можливість практичного здійснення права на звернення до суду за судовим захистом залежить від певних передумов, які у цивільній процесуальній літературі іменуються передумовами права на звернення до суду за судовим захистом. Ці передумови розподіляють на суб`єктивні, які належать до особистості суб`єктів спору, та на об`єктивні, пов`язані з характером предмета, який підлягає внесенню на розгляд суду; на позитивні та негативні - залежно від зв`язку права на звернення до суду з наявністю або відсутністю цих передумов.

До суб`єктивних передумов належить процесуальна правоздатність особи, яка звернулася до суду за судовим захистом, а також суб`єкта, який буде притягнутий судом як відповідач або заінтересована особа. Право на звернення до суду за судовим захистом виникає одночасно з виникненням цивільної процесуальної правоздатності. Так, відповідно до ст. 28 ЦПК здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) визнається за всіма фізичними і юридичними особами. Оскільки всі фізичні особи набувають процесуальної правоздатності з моменту народження і не можуть бути її позбавлені, а відповідно і здатності звернення до суду за судовим захистом, то в судовій практиці питання щодо процесуальної правоздатності може виникати тільки стосовно організацій.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна дотримуватись норм процесуального законодавства.

За змістом положень статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

А тому на підставі п. 1 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: 1) позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Враховуючи встановлені фактичні обставини, а також те, що особа яка звертається до суду має згідно до державної реєстрації ім`я ОСОБА_5 , проте змін до документів на посвідчення своєї особи не здійснила, що обмежує особу у реєстрації своїх прав, внаслідок допущеної бездіяльності з боку заявника.

Проте, зазначене не обмежує її у праві на розірвання шлюбу, після усунення зазначеної бездіяльності, та приведення документів на підтвердження особи громадянина України, у відповідності до зареєстрованого Державою Україна ім`я як ОСОБА_5 , на підставі актового запису № 154 від 09 грудня 1994 року, проведенного від 04 листопада 2023 року, проведеного Верхньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районні Дніпропетровській області, Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), при реєстрації шлюбу між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. п. 1 ч. 1 ст. 257, ст.ст. 258-260 ЦПК України, суд -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про розірвання шлюбу» - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://zv.dp.court.gov.ua.

Сторони:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя Івченко Т. П.