Справа № 645/5977/20
Провадження № 2/645/142/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 р. Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Сілантьєвої Е. Є.,

за участі секретаря судового засідання Ятлової Ю.В.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна про визнання спадкового договору недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна про визнання спадкового договору № 128 від 22.01.2019 недійсним.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що позивач народився ІНФОРМАЦІЯ_1 від шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження номер серії НОМЕР_1 від 24.04.1987 року, реєстровий запис 3194. ІНФОРМАЦІЯ_2 мати позивача, ОСОБА_4 , померла, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача, ОСОБА_3 . Позивач організував поховання батька, що підтверджується Договором-замовленням на організацію та проведення поховання ОСОБА_3 від 15.04.2020 року. Заповіту на випадок своєї смерті ОСОБА_3 не залишив. Єдиним спадкоємцем після смерті батька залишився позивач, через що, у визначеному діючим законодавством порядку, звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після батька, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі номер 60085344 від 29.04.2020р. Водночас, йому стало відомо, що незадовго до своєї смерті, батько ОСОБА_3 уклав спадковий договір, предметом якого була квартира АДРЕСА_1 , на користь своєї сестри ОСОБА_2 . Так, згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру Іпотек Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна щодо суб`єкта, номер 222683706 від 27.07.2019. Позивач вказав, що у його померлого батька були наявні невропатологічні, психіатричні та соматичні хвороби, в зв*язку з чим померлий при житті систематично (не менш ніж 2 рази на рік) проходив лікування у комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради «Обласна клінічна психіатрична лікарня №3» у відділенні №23 (психіатричне відділення для ветеранів війни) та, іноді, отримував консультації в інших лікарнях. З роками стан його здоров`я поступово погіршувався, в батька систематично відбувались напади із судомами та втратою свідомості; постійний головний біль, запаморочення, напади потемніння та двоїння в очах; розлади сну із кошмарними сновидіннями. Батько також скаржився на хронічно подавлений настрій, неуважність, дратівливість, запальність, забудькуватість, заїкання напади страху тривоги, підвищення артеріального тиску, нудоту, серцебиття, відмічав постійну втому, слабкість та оніміння в правих кінцівках, систематичні судоми нижніх кінцівок, порушення руху кистей рук, порушення навику письма, зниження слуху, шум у вухах. В зв*язку з чим просив визнати недійсним спадковий договір номер 128 від 22.01.2019р., укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 посвідчений 22.01.2019р. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мітякіною Світланою Зіновїївною, відповідно до якого ОСОБА_2 набуває право власності на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 010) після смерті ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 разом з позовною заявою, звернувся до суду з заявою про забезпечення позову.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 15 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна про визнання спадкового договору недійсним та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2020 рокузаяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна про визнання спадкового договору недійсним задоволено частково.

Ухвалами Фрунзенського районного суду м. Харкова від 26 листопада 2020 рокуклопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Воробйова О.О. про витребування доказів задоволено та клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Бабаєва В.О. про витребування доказів задоволено частково.

21.12.2020 від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Лук`янової Олени Борисівни надійшли документи, які витребувані судом.

23.12.2020 від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бистрицької Алли Петрівни надійшли документи, які витребувані судом.

23.12.2020 від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мітякіної Світлани Зіновіївни надійшли документи, які витребувані судом.

23.12.2020 з КНП Харківської обласної ради «Обласна клінічна психіатрична лікарня №3» надійшли документи, які витребувані судом.

23.12.2020 від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мітякіної Світлани Зіновіївни надійшла заява про розгляд справи за її відсутності

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 30 червня 2021 року закрито підготовче засідання за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна про визнання спадкового договору недійсним.

Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 року №2/0/9/-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Фрунзенського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду від 17.11.2022 року № 65 відновлено територіальну підсудність судових справ Фрунзенського районного суду м. Харкова з 23.11.2022 року.

Згідно ухвали Октябрського районного суду м. Полтави від 21 червня 2023 року цивільну справу № 645/5977/20, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна про визнання спадкового договору недійсним направлено на розгляд за підсудністю до Фрунзенського районного суду м. Харкова. Згідно протоколу автоматизованого розподілу від 24.07.2023 р. справа розподілена в провадження судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Сілантьєвої Е. Є.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25 липня 2023 року прийнято до розгляду цивільну справу за вищевказаним позовом та постановлено розглядати справи в порядку загального позовного провадження та витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мітякіної Світлани Зіновіївни докази.

22.08.2023 від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мітякіної Світлани Зіновіївни надійшли документи, які витребувані судом.

В судове засідання 28.09.2023 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання сторона позивача не з*явились, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Судові повістки направлені на зазначену позивачем адресу його проживання, повернулися до суду неотриманими, з зазначенням «адресат відсутній за вказаною адресою». Представник відповідача в судовому засіданні зазначив, що розгляд справи за відсутності позивача не можливий.

В судове засідання 31.10.2023 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання сторона позивача не з*явились, причини неявки суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. В телефонному режимі представник.позивача повідомив, що у нього закінчились повноваження, тому він не може представляти інтереси позивача, та він немає з ним зв`язку, та не розуміє де позивач. Судові повістки направлені на зазначену позивачем адресу його проживання, повернулися до суду неотриманими, з зазначенням «адресат відсутній за вказаною адресою». Представник відповідача в судовому засіданні зазначив, що розгляд справи за відсутності позивача можливий.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 5 грудня 2023 року закрито підготовче засідання за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна про визнання спадкового договору недійсним.

19.12.2023 від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мітякіної Світлани Зіновіївни надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

В судові засідання 16.01.2024 та 13.02.2024 сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, до судового засідання не з*явилися, причини неявки позивача суду не відомі, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надходило. Судові повістки направлені на зазначену позивачем адресу його проживання, повернулися до суду неотриманими, з зазначенням «адресат відсутній за вказаною адресою». Від представника відповідача та приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мітякіної Світлани Зіновіївни надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Водночас положення пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням статі 223 цього Кодексу.

Так, відповідно до частини 2 статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК України).

При цьому законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача (частина 5 статті 142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з таким самим позовом (частина 2 статті 257 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду в разі неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Відповідно до ст.2 ч.1, 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові №310/12817/13 від 22 травня 2019 року, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (постанова Верховного Суду від 29 липня 2021 року у справі № 359/7882/19).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими листами направленими ОСОБА_1 , в судові засідання, призначені у Фрунзенському районному суді м. Харкова на 28.09.2023, 31.10.2023, 16.01.2024 та 13.02.2024, не з`явився, заяву про розгляд справи за його відсутності не подав. Крім того позивач був повідомлений про розгляд справи шляхом направлення СМС-повідомлення.

Більш того, інформація про дату та час судового засідання є відкритою для учасника справи та міститься на офіційному сайті судової влади в мережі Інтернет.

Отже, позивач, будучи у встановленому законом порядку належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судові засідання, призначені на 28.09.2023, 31.10.2023, 16.01.2024 та 13.02.2024 року, не з`явився, що є повторністю (тобто двічі поспіль та більше), заяву про розгляд справи за відсутності себе та свого представника позивач не подавав.

При цьому, в умовах зверхнадмірного навантаження на районний суд та очікуваннями учасниками справ судових засідань понад сроки, сторона позивача, яка є найбільш зацікавленою в розгляді справи, жодного разу не з`являлася в судові засідання, рухом справи не цікавилась, заяв про участь в режимі відеоконференції не подавала.

При цьому, в призначені дати судового засідання, які відбувались вже під час введення в країні воєнного стану, районний суд працював в штатному режимі та здійснював розгляд всіх справ, зокрема і цивільних.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

Отже, підстави для ще одного відкладення судового розгляду відсутні.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.43 ч.2 п.2 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ст.44 ч.1 ЦПК України позивач, як учасник судового процесу, повинен добросовісно користуватись процесуальними правами та не зловживати ними.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на те, що позивач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, повторно не з*явився в судове засідання, не подав заяву про розгляд справи за його відсутності та його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку. А відтак, позивач не позбавлений доступу до правосуддя та має право повторно звернутись до суду в установленому законом порядку з таким же самим позовом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна про визнання спадкового договору недійсним- залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть отримати за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мітякіна Світлана Зіновіївна, місцезнаходження: м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 56, 3-й поверх, к. 312 .

Повний текст судового рішення складено 13.02.2024 року.

Головуючий суддя -