У Х В А Л А

"13" лютого 2024 р. Справа153/1633/21

Провадження2/153/360/21-ц

у залі судових засідань у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Могилів-Подільського району Вінницької області

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Гаврилюк Т.В.

за участю секретаря судового засідання Шарко Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу№153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В :

18 жовтня 2021 року за вх.№6778 до Ямпільського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Горбоконь Оксана Григорівна про визнання заповіту недійсним.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2021 було визначено головуючого суддю ОСОБА_3 , і відповідно, 18 жовтня 2021 року дану справу було передано головуючому судді.

02 листопада 2023 року рішенням Вищої ради правосуддя №1030/0/15-23 звільнено ОСОБА_3 з посади судді Ямпільського районного суду Вінницької області у зв`язку з поданням заяви про відставку.

06 листопада 2023 року відповідно до розпорядження №62 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» керівника апарату Ямпільського районного суду Вінницької області судові справи, які перебувають у судді ОСОБА_3 передано на повторний автоматизований розподіл, що стало підставою для винесення керівником апарату суду Розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.11.2023 було визначено головуючого суддю Гаврилюк Т.В., і відповідно, 06 листопада 2023 року дану справу було передано головуючому судді.

Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 08.11.2023 прийнято до свого провадження цивільну справу №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Горбоконь Оксана Григорівна, про визнання заповіту недійсним. Призначено підготовче засідання у цивільній справі №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Горбоконь Оксана Григорівна, про визнання заповіту недійсним на 27 листопада 2023 року на 09 годину 00 хвилин у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області.

10.11.2023 за вх..№6686 третя особа приватний нотаріус Горбоконь О.Г. подала заяву про заміну сторони, оскільки вона оспорюваний заповіт не посвідчувала.

Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 27.11.2023 відкладено підготовче судове засідання у цивільній справі №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Горбоконь Оксана Григорівна, про визнання заповіту недійсним на 19 грудня 2023 року на 11 годину 00 хвилин, у зв`язку із неявкою позивача, її представника та відповідача.

18 грудня 2023 року за вхід.№7779 надійшла заява від представника позивача ОСОБА_4 про участь у всіх судових засідань у даній цивільній справі в режимі відео конференції через систему EasyCon.

Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 18.12.2023 заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Покоєвича Артема Олексійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено. Всі судові засідання у цивільній справі №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, проводити в режимі відеоконференції з використанням представником позивача адвокатом Покоєвич Артемом Олексійовичем власних технічних засобів. Копію ухвали направлено представнику позивача адвокату Покоєвичу Артему Олексійовичу (елек.адреса ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 19.12.2023 залучено до участі в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Ямпільську міську раду Вінницької області. Копію ухвали про залучення в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору направлено Ямпільській міській раді Вінницької області, для відома. Відповідно до частини першої статті 192 ЦПК України встановлено третій особі п`ятнадцятиденний строк і роз`яснено, що останні мають право подати у визначений судом строк письмові пояснення щодо позову або відзиву. Відповідно до частини другої статті 192 ЦПК України роз`яснено учасникам справи про те, що вони мають право надати відповідь на такі пояснення до закінчення підготовчого провадження. До відзиву третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою статті 178 ЦПК України. Відкладено підготовче засіданні у цивільній справі №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним на 09 січня 2024 року на 13 годину 00 хвилин у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області. Про дату, час та місце проведення судового засідання у справі повідомлено учасників справи.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - Ямпільської міської ради Могилів-Подільського району Вінницької області у підготовче засідання не з`явився. Подав до суду письмову заяву за вхід.№7899 від 22.12.2023 з клопотанням справу розглянути у відсутність представника міської ради, за наявними у справі доказами, поясненнями.

29.12.2023 за вх..№8064 представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Покоєвич А.О. подав заяву про виклик свідків.

Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 09.01.2024 закрито підготовче провадження у цивільній справі №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Ямпільська міська рада Вінницької області, про визнання заповіту недійсним. Призначено цивільну справу №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Ямпільська міська рада Вінницької області, про визнання заповіту недійсним до судового розгляду по суті на 23 січня 2024 року об 11 годині 00 хвилин у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області. Заяву приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Горбоконь О.Г. про виключення її з кола третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову - задоволено. Виключено з кола третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову у цивільній справі №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Ямпільська міська рада Вінницької області, про визнання заповіту недійсним - приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Горбоконь О.Г. Копію ухвали надіслано приватному нотаріусу Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Горбоконь О.Г., для відома. Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Покоєвича А.О. про виклик та допит свідків - задоволено. В судове засідання викликано свідка ОСОБА_5 , жительку АДРЕСА_1 . Попереджено свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду. Про дату, час та місце проведення судового засідання у справі повідомлено учасників справи.

Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 23.01.2024 відкладено судове засідання у цивільній справі №153/1633/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Ямпільська міська рада Вінницької області, про визнання заповіту недійсним на 13 лютого 2024 року на 14 годину 00 хвилин, у зв`язку із неявкою позивача та її представника.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання 13 лютого 2024 року повторно не з`явилась, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином - судовими повістками із рекомендованими повідомленнями вих..№255 (а.с.5-7 т.2) на дату розгляду 23.01.2024 та вих..№766 (а.с.20-22 т.2) та вих№856 на дату розгляду 13.02.2024, на адреси вказані позивачем (місце проживання та адреси для листування), про причини неявки суд не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності до суду не надійшло.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином - судовими повістками із рекомендованими повідомленнями, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи в його відсутність до суду не надійшло.

Представник відповідача адвокат Жук А.А. у судове засідання не з`явився. 07.02.2024 за вх..№746 подав заяву про розгляд справи без його участі та без участі відповідача. Позовні вимоги не визнають, вважають їх надуманими і безпідставними. Просив залишити позов без задоволення відповідно до відзиву.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - Ямпільської міської ради Могилів-Подільського району Вінницької області у судове засідання не з`явився. Подав до суду письмову заяву за вхід.№518 від 26.01.2024 з клопотанням справу розглянути у відсутність представника міської ради, за наявними у справі доказами, поясненнями.

12.02.2024 за вх..№834 представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Покоєвич А.О. подав заяву про відкладення справи, оскільки в цей час буде зайнятий в іншій справі у Вінницькому міському судді Вінницької області. До заяви додано скрін-шот з сайту суду.

Суд розглянувши заяву представника позивача про відкладення справи, дійшов висновку пре те, що вказана заява не підлягає задоволенню, виходячи із наступного:

Відповідно до ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Відповідно до ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Чинним ЦПК України не передбачено повторного відкладення розгляду справи. У разі повторної неявки позивача та відповідача або їх представників, згідно вимог ст..223 ЦПК України, суд має розглядати справу.

Враховуючи викладене, підстав для повторного відкладення розгляду справи немає, а тому заява представника позивача не підлягає до задоволення.

Що стосується повторної неявки належним чином повідомленого позивача, то суд зазначає наступне:

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Згідно з ч.5 ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

У відповідності зі постановою КЦС ВС від 01.12.2023 №591/4832/22 (61-10261св23) довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутністю за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду, зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Тобто, позивач ОСОБА_1 належним чином була повідомлення про день та час розгляду справи за її позовом 23.01.2024 та 13.02.2024, однак у судове засідання повторно не з`явилась, заяв про розгляд справи в її відсутність до суду не надійшло.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (частина перша статті 131 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Саме такі правові висновки зробив Верховний Суд у постанові від 07.12.2020 у справі №686/31597/19.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі №757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі №756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі №754/16126/16 (провадження № 61-17043св21), від 12 травня 2022 року у справі №645/5856/13-ц.

У даній справі суд встановив, що позивач та представник позивача не з`явилися у судові засідання 23.01.2024 та 13.02.2024.

Про дату та час судових засідань 23.01.2024 та 13.02.2024 позивач та представник позивача були належним чином повідомлені, про що свідчать матеріали справи.

Суд врахував, що правило пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України дає підстави для висновку, що врученою судова повістка вважається у день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, що відповідає усталеній практиці Верховного Суду.

Представник позивача належним чином повідомлений про дату, місце та час судових засідань шляхом направлення судових повісток про виклик в його «Електронний кабінет» через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему у порядку, визначеному ч.5 ст.14, ч.6 ст.128 ЦПК України.

У відповідності до положень ч.5 ст.130 ЦПК вручення судової повістки представникові позивача уважається врученням повістки і позивачеві.

Крім того, ухвали та повістки направлялися на електронну адресу, повідомлену представником позивача у позовній заяві.

Отже, і позивач і представник позивача були належним чином повідомлені про місце, дату та час судових засідань у даній справі, про що опосередковано свідчать і клопотання представника позивача про відкладення судових засідань.

Ураховуючи викладене, встановивши, що позивач та представник позивача, будучи належним чином повідомленими про день та час розгляду справи у суді, не з`явилися у судові засідання щонайменше двічі поспіль - 23.01.2024 та 13.02.2024; не надіслали заяви до суду про розгляд справи за їх відсутністю, а також те, що неявка представника позивача або позивача перешкоджає розгляду справи через неможливість без їх участі вирішити спір по суті, врахувавши тривалість розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду. Вагомих підстав для чергового відкладення розгляду справи суд першої інстанції не мав.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача та/або його представника і у випадку повторної неявки позивача/представника, якщо від них не надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у такому випадку має лише належне повідомлення позивача (представника позивача) про день та час розгляду справи, повторність неявки у судове засідання та неподання ними заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі №756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі №569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі №752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі №760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі №522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі №612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі №522/22303/14-ц.

Також у справі №344/5570/17 (постанова від 31.03.2023) Верховний Суд при застосуванні норм права дійшов таких висновків: «умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Позивач має бути належно і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого (відразу після першого) судових засідань, в які він не з`явився.

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Відтак, правила частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють її належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.»

У постанові Верховного Суду від 22 березня 2021 року у справі №757/43966/16-ц (провадження №61-19254 св19) зроблено висновки про те, що процесуальний закон не вимагає врахування судом поважності причин повторної неявки позивача в судове засідання під час вирішення питання про залишення позову без розгляду. Такі наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

З цих підстав суд не аналізує причини неявки у судові засідання позивача та його представника.

Отже, оскільки позивач та його представник, належним чином повідомленні про день та час розгляду справи у суді, двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, незалежно від причин їх неявки, не подавши заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вбачає законні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.264 ЦПК України суд має підстави для скасування заходу забезпечення позову, встановленого ухвалою від 19.10.2021 у цій справі.

Керуючись ст.ст.131, 223, 257, 258, 259, 260, 351, 352, 353, 354, 355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Покоєвич Артема Олексійовича про відкладення розгляду справи - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Скасувати захід забезпечення позову, встановлений ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 19.10.2021 у цій справі.

Ухвалу може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий Т. В. Гаврилюк