Справа № 706/810/24
Провадження № 2/700/335/24
У Х В А Л А

іменем України

08 листопада 2024 року Лисянський районний суд Черкаської області у складі: головуючого судді: Пічкура С.Д., за участю секретаря судового засідання: Нетребенко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в селищі Лисянка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 09.09.2024 року прийнято справу до провадження та відкрито спрощене позовне провадження з викликом ( повідомленням) сторін.

Позивач в судові засідання які призначені на 25.09.2024, 14.10.2024 та 08.11.2024 року не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, причину неявки суду не повідомила.

Фіксування судового засідання відповідно до ст. 247 ЦПК України на звукозаписувальному технічному засобі не здійснювалося.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюються зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. (п.3 ч.1ст.257 ЦПК України)

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Приймаючи до уваги те, що належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи заявник та представник заявника вдруге у судове засідання не з`явилися та про причини неявки суд не повідомили, наявні підстави визначені п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України для залишення заяви без розгляду.

Аналізуючи норми чинного цивільного процесуального законодавства вбачається, що процесуальними наслідками неявки позивача або його представника в судове засідання - є залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно правового висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою незацікавленість до спору.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Черкаського апеляційного суду.

Суддя Сергій ПІЧКУР