єдиний унікальний номер справи 546/1043/21
номер провадження 2/546/11/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі

головуючого судді Романенко О.О.,

за участю секретаря судового засідання Захарченко Л.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Решетилівка в порядку загального позовного провадження цивільну справу №546/1043/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб - Служби у справах дітей виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, Виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, як органу опіки та піклування, Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, як органу опіки та піклування, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі матері у вихованні дитини та спілкуванні з нею, -

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває вищевказана справа, по якій ухвалою суду від 11.11.2021 відкрито провадження у справі, залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, Виконавчий комітет Решетилівської міської ради Полтавської області, як орган опіки та піклування, Виконавчий комітет Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, як орган опіки та піклування, та зобов`язано зазначені органи надати суду письмові висновки щодо розв`язання спору. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

09.12.2021 на електронну пошту суду та 15.12.2021 засобами поштового зв`язку до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

01.02.2022 від третьої особи Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, як органу опіки та піклування, до суду надійшов висновок щодо розв`язання спору.

13.04.2022 від третьої особи Виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, як органу опіки та піклування, до суду надійшов висновок щодо розв`язання спору.

Ухвалою суду від 03.05.2022 провадження у цивільній справі № 546/1043/21 зупинено до припинення перебування відповідача ОСОБА_2 у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Ухвалою суду від 10.07.2023 поновлено провадження у цивільній справі № 546/1043/21,

призначено проведення підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 11.12.2023 підготовче провадження закрито, призначено цивільну справу до судового розгляду на 13:30 год 15.01.2024.

Задоволено клопотання позивачки ОСОБА_1 про виклик свідків. У судове засідання викликано свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . Попереджено свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Частково задоволено клопотання представника відповідача - адвоката Маслюка В.В. про опитування малолітнього ОСОБА_9 , безпосередньо суддею, без участі при опитуванні позивача, відповідача та їх представників. Вирішено опитати малолітнього ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у судовому засіданні без присутності позивача та відповідача (матері - ОСОБА_1 та батька - ОСОБА_2 ), за участі представників Служби у справах дітей та органу опіки та піклування.

У судове засідання 15.01.2024 позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Листопад Н.А. не з`явилися, жодних заяв чи клопотань із процесуальних питань, у тому числі про розгляд справи у їх відсутності, не подали, причин своєї неявки суду не обґрунтували. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися за допомогою направлення судових повісток засобами поштового зв`язку, на електронну пошту, СМС повідомленнями на вказані позивачем та її представником номери телефонів.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, направивши 15.01.2024 на електронну пошту суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із його хворобою.

Представник третьої особи Служби у справах дітей виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області 15.01.2024 подала до суду клопотання про розгляд справи у відсутності представника.

Представники третіх осіб Виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, як органу опіки та піклування, Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, як органу опіки та піклування, у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, жодних заяв та клопотань до суду не направили.

Судове засідання 15.01.2024 відкладено на 13.02.2024

У судове засідання 13.02.2024 позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Листопад Н.А. не з`явилися, жодних заяв чи клопотань із процесуальних питань, у тому числі про розгляд справи у їх відсутності, не подали, причин своєї неявки суду не обґрунтували. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися за допомогою направлення судових повісток засобами поштового зв`язку, на електронну пошту, СМС повідомленнями на вказані позивачем та її представником номери телефонів, а також за допомогою публікації оголошення про виклик позивачки на офіційному веб-сайті Судової влади.

13.02.2024 відповідачем подано заяву про залишення позову без розгляду та розгляд цього питання у його відсутності. Заява обґрунтована тим, що позивачка та її представник як в підготовчі засідання, так і в судові засідання 15.01.2024, 13.02.2024 не з`явилися, ніяких клопотань з обґрунтуванням причин неявки суду не надали, як і клопотань з приводу розгляду справи. Також зазначає, що останні раз син бачився з позивачкою на початку вересня 2021 року, після цього позивачка на зв`язок із сином не виходила та не виявляла бажання з ним спілкуватися, жодної зацікавленості до життя дитини не проявляла.

13.02.2024 представником третіх осіб Служби у справах дітей виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, Виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, як органу опіки та піклування подані клопотання про залишення без розгляду позову, враховуючи те, що позивачка та її представник не з`явилися на жодне судове засідання та не надали суду жодних клопотань. Розгляд зазначеного клопотання представник просив провести у її відсутності.

Представник третьої особи Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, як органу опіки та піклування, у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, жодних заяв та клопотань до суду не направив.

Надавши оцінку підставам для залишення позову без розгляду, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

ЄСПЛ у своїх рішеннях у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду, за своєю природою, потребує регулювання з боку держави.

У справі «Пономарьов проти України», ЄСПЛ виснував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених статтею 223 ЦПК України. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

При цьому положення статті 223 ЦПК України вказують на необхідність врахування судом поважності/неповажності повідомлених позивачем суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку.

У постановах Верховного Суду від 11 січня 2023 року у справі № 500/3032/18, від 12 січня 2023 року у справі № 205/3009/16, від 14 лютого 2023 року у справі № 947/15909/21 зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Таким чином, правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17, від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17, від 28.03.2023 у справі № 711/7486/19, від 21.12.2023 у справі № 686/23143/20, від 06.02.2024 у справі № 705/4890/21.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

ЄСПЛ у рішенні від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03, у справі «Цихановський проти України» зазначив «…. саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні».

Суд акцентує увагу на тому, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Стороною позивача на стадії судового розгляду не подано клопотань про проведення розгляду справи без їх участі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

З матеріалів справи убачається, що про дату, час та місце розгляду справи 15.01.2024, 13.02.2024 позивачка ОСОБА_1 повідомлялася за допомогою направлення судових повісток засобами поштового зв`язку на зазначену у матеріалах справи адресу - АДРЕСА_1 (а.с. 69, 95).

Поштовий конверт з повісткою про виклик у судове засідання на 15.01.2024, скерований позивачці ОСОБА_1 , повернувся на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.102).

Поштовий конверт з повісткою про виклик у судове засідання на 15.01.2024, скерований позивачці ОСОБА_1 , повернувся на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.104).

Позивачка про дату судового розгляду на 13.02.2024 також повідомлялася за допомогою публікації оголошення про виклик на офіційному веб-сайті Судової влади (а.с.97).

Окрім того, виклик позивачки ОСОБА_1 на дати судових засідань 15.01.2024 та 13.02.2024 здійснювався СМС повідомленнями на вказаний нею номер телефону НОМЕР_1 . Згідно довідок про доставку СМС, вбачається, що повідомлення про дату судового засідання на 15.01.2024 доставлено 12.12.2023 о 13:31:19 (а.с.83), а про дату судового засідання на 13.02.2024 доставлено 15.01.2024 о 16:11:32 (а.с.93).

Про дату, час та місце розгляду справи 15.01.2024, 13.02.2024 представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Листопад Н.А. повідомлялася за допомогою направлення судових повісток засобами поштового зв`язку на зазначену у матеріалах справи адресу - АДРЕСА_2 (а.с. 70, 96).

Представник позивачки адвокат Листопад Н.А. 20.12.2023 отримала судову повістку на 15.01.2024, а 22.01.20024 отримала судову повістку на 13.02.2024, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (а.с. 81, 103).

Окрім того, виклик представника позивачки адвокат Листопад Н.А. на дати судових засідань 15.01.2024 та 13.02.2024 здійснювався СМС повідомленнями на вказаний нею номер телефону НОМЕР_2 . Згідно довідок про доставку СМС, вбачається, що повідомлення про дату судового засідання на 15.01.2024 доставлено 12.12.2023 о 13:33:49 (а.с.84а), а про дату судового засідання на 13.02.2024 доставлено 15.01.2024 о 16:11:32 (а.с.91).

Також, електронні примірники судових повісток було отримано представником позивачки адвокатом Листопад Н.А. на зазначену нею електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідками про доставку електронного листа (а.с.75,76).

Суд звертає увагу на те, що перевірити наявність у адвоката Листопад Н.А. зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», суд був позбавлений можливості, оскільки адвокат Листопад Н.А. не надала суду відомості про її РНОКПП та відомості про реєстрацію кабінету в ЕС суд не повідомила.

Інформація від позивача та її представника про зміну їх адреси місця проживання (перебування, знаходження) чи адреси, на яку їм слід направляти повідомлення щодо розгляду його позову, про зміну їх номерів телефонів та електронної адреси представника, до суду не надходила.

За правилами п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У постанові Верховного Суду від 25.06.2018 у справі № 904/9904/17 серед іншого також зазначено, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Підсумовуючи викладене, суд прийшов до переконання, що належним чином повідомлені позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Листопад Н.А. повторно не з`явилися у судове засідання 13.02.2024, не повідомили суд про причини неявки, не подавали заяви про розгляд справи у їх відсутності та з огляду на предмет спірних правовідносин їх неявка перешкоджає розгляду справи, тому наявні підстави для залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 258 - 268, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб - Служби у справах дітей виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, Виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, як органу опіки та піклування, Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, як органу опіки та піклування, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі матері у вихованні дитини та спілкуванні з нею - залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачки та її представника.

Роз`яснити позивачці, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 13 лютого 2024 року.

Суддя О.О. Романенко