Справа № 634/1153/23
Провадження № 2/634/44/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2024 року

Сахновщинський районний суд Харківської області у складі

головуючого судді Зимовського О.С.,

за участю секретаря судового засідання Лісняк С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Сахновщина цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко Олена Віталіївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

встановив:

28.11.2023 року до Сахновщинського районного суду Харківської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

На обґрунтування позовної заяви позивачі зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Люботин, Харківської області, помер їх син ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме: земельну ділянку, площею 6,2015 га, кадастровий номер :01:000:1014, яка належала померлому на праві власності на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії IV-XP №022558 від 16.01.2003 року. Окрім позивачів також спадкоємцем за законом наступної черги, після смерті ОСОБА_3 є їх донька, тобто сестра померлого - ОСОБА_4 інші спадкоємці за законом чи заповітом відсутні. У встановлений законом шестимісячний строк вони не змогли вчасно подати заяву про прийняття спадщини через об`єктивні і непереборні труднощі. Оскільки лише 21 липня 2022 року їм вдалося офіційно зареєструвати смерть сина ОСОБА_3 . У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 в Україні введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє і в теперішній час. З урахуванням того, що на території України продовжували відбуватися воєнні дії (у тому числі на території Харківської області), вони не могли своєчасно звернутися із заявою до нотаріуса. Також воєнний стан вплинув і на роботу нотаріусів в Україні. 28 лютого 2022 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Відповідно до п.3 цієї Постанови на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупинявся. Тобто законодавцем було запроваджено правило зупинення на весь час дії воєнного стану перебігу шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмову від її прийняття. До спливу шестимісячного строку, зверталися до адвоката з приводу отримання консультації щодо подальших дій в даній ситуації, та отримали інформацію щодо права подати заяву після закінчення війни, що узгоджується з вищезазначеною постановою. Отримавши свідоцтво про смерть сина, вони були впевнені, що мають право на протязі 10 місяців з часу реєстрації смерті сина звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. А тому в межах вказаного строку, 05 травня 2023 року звернулися із відповідними заявами до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. Листами №112 та №113 від 26.05.2023 року приватний нотаріус повідомила, що ними пропущений строк для подачі заяви про прийняття/відмову від прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. У зв`язку з викладеним та відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України просили визначити їм додатковий строк три місяці від дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_3 .

Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 29.11.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 17.01.2024 року закрито підготовче судове провадження, справу призначено до судового розгляду.

Позивачі та їх представник в судове засідання не з`явилися. Позивачами подано до суду заяви в яких вони просять провести розгляд справи за їх відсутності. Позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити.

Представник відповідача Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, рішення прийняти на власний розсуд.

Третя особа приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим розглядати справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі матеріалів, і відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані до суду докази у їх сукупності були встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Червоний Степ Сахновщинського району Харківської області. Батьками записані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.14)

Відповідно до копії свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , видане 21.07.2022 року Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №1388, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Люботин Харківського району Харківської області, що підтверджується також копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть №7 від 21.07.2022 року. (а.с.15-16)

Відповідно до копії інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.12.2022 року № 317404212 зареєстровано право власності за ОСОБА_3 на земельну ділянку, площею 6,2015 га, кадастровий номер :01:000:1014, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Лигівської сільської ради Сахновщинського району Харківської області, яка належала померлому на праві власності на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії IV-XP №022558 від 16.01.2003 року. (а.с. 17-18)

05.05.2023 року позивачі звернулися з заявами до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В., а саме ОСОБА_1 щодо прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_3 , а ОСОБА_2 щодо відмови від прийняття спадщини після смерті сина. (а.с. 19-21)

Листами приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. від 26.05.2023 року №112 та №113 повідомлено позивачів, що ними пропущений строк для подачі заяви про прийняття/відмову від прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с. 22-24)

Згідно інформації приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. від 16.01.2024 року № 12/01-16 спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 не заведена. З заявою про прийняття спадщини зверталася ОСОБА_1 , яка пропустила строк для прийняття спадщини та ОСОБА_2 з заявою про відмову від спадщини, який також пропустив строк для подачі заяви, про що заявникам надано роз`яснення для звернення

до суду.

Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (статті 1261-1262 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній з 06.03.2022) установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Відповідно до змісту вищезазначеної норми права в редакції, чинній з 29.06.2022 року згідно з постановою КМУ від 24.06.2022 № 719) перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду ( ч.4 ст. 263 ЦПК).

В постанові у справі №676/47/21 від 25.01.2023 Верховний Суд дійшов висновку про те, що: «...правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України;

Строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини;

пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню…»

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті сина, після спливу шестимісячного строку.

Позивач ОСОБА_2 з заявою про відмову від прийняття спадщини після померлого сина, яка небула прийнята приватним нотаріусом і на даний час він не відмовляється від її прийняття і просить суд визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини.

Причиною пропуску строку зазначають збройну агресією російської федерації проти України, воєнний стан в Україні та вік позивачів.

При цьому суд зазначає, що позивачі в іншому порядку, ніж судовий, не можуть захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Враховуючи, що після смерті сина ОСОБА_3 позивачі є єдиними спадкоємцями, які виявили намір прийняти спадщину, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивачі вчасно не звернулась до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з об`єктивними обставинами, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачами суд визнає поважним. Суд вважає достатнім строк терміном в три місяці для подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 3, 12, 223, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко Олена Віталіївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк - 3 (три) місяці від дня набрання рішенням законної силидля подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ,додатковий строк - 3 (три) місяці від дня набрання рішенням законної силидля подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: