Справа № 716/214/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"12" лютого 2024 р. м. Заставна

Суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Сірик І.С., розглянувши матеріали справи № 716/214/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області Бурдейна Галина Петрівна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИЛА:

08.02.2024 року до суду звернувся представник позивача адвокат Поляк П.П., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , з позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області Бурдейна Галина Петрівна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якій просить визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_5 право вланості на спадкове майно, а саме житловий будинок АДРЕСА_1 .

Дослідивши позовну заяву з додатками, суддя вважає, що подана позовна заява не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому згідно зі ст.185 ЦПК України, її належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до п. 5, 6, 8, ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Враховуючи, вимоги процесуального законодавства позивач зобов`язаний подати усі докази по справі разом із позовною заявою. Процесуальним законодавством встановлено чіткі рамки подачі доказів до суду, після чого суд не вправі приймати подані докази, оскільки буде порушено вимоги принципу змагальності.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.

Виходячи з роз`яснень, викладених у п. 18 абз 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

Як убачається із позовної заяви представником позивача залучено до участі у справі, в якості третьої особи приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області Бурдейну Галину Петрівну.

Однак представником позивача не зазначено, на які права чи обов`язки приватного Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області Бурдейної Галини Петрівни та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Відповідно до ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їх права або обов`язки щодо однієї із сторін, їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Так, зі змісту ч.1 ст. 35 ЦПК України вбачається, що інтерес третьої особи полягає в тому, що рішення суду по спору між позивачем і відповідачем так чи інакше впливає на права третьої особи і щоб захистити свої права, третя особа повинна взяти участь у процесі.

Тобто треті особи - це особи, які мають певну зацікавленість у результаті розгляду справи, оскільки рішення може вплинути на їх права і обов`язки.

Крім того, не зазначено чи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області Бурдейна Г.М., заявляють чи не замовляють самостійних вимог щодо предмета спору, вступають у справу на стороні позивача чи відповідача відповідно до вимог ст. 52-53 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1,2,3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 16.11.2023 року, ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовлено, у зв`язку з тим, що спадщину, у встановлений строк згідно ст.1270 ЦК України, не прийняв.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року п.23 якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.

Виходячи з роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 відповідно до ст.67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Проте, представник позивача у позові не зазначає, чи звертався позивач до суду з позовними вимогами про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини, що в свою чергу є підставою (в разі відмови в задоволенні позову) звернутись до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

Крім того, як убачається із прохальної частини позовної заяви представник позивача просить суд визнати за позивачем право власності на «?» спадкового майна, тобто не конкретизовано на яку частку суд має визнати його право на спадкове майно після смерті ОСОБА_5 .

Вказані судом недоліки перешкоджають прийняттю позовної заяви до судового розгляду, у зв`язку з чим її слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Згідно з вимогами ч 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області Бурдейна Галина Петрівна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів, з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу та представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Сірик І.С.