ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 527/293/22 Номер провадження 22-ц/814/1069/24Головуючий у 1-й інстанції Левицька Т.В. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Обідіної О. І., Прядкіної О. В.

за участю секретаря: Ракович Д. Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 12 липня 2022 року у складі судді Левицької Т. В.

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Піцул Валерій Юрійович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, у якому просив суд визнати причини пропуску ним строку для прийняття спадщини після померлого дядька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , поважними та визначити йому три місяці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, який обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Глобине Полтавської області помер його дядько ОСОБА_3 , який на момент смерті був зареєстрований в с. Бабичівка Кременчуцького району Полтавської області.

Батько позивача (рідний брат померлого) ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Маючи намір успадкувати майно померлого дядька, він як спадкоємець за правом представлення, у другій декаді листопада 2021 року разом з колишньою дружиною ОСОБА_5 звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Люби Ж. М., яка повідомила про велику завантаженість іншими нотаріальними справами та запропонувала звернутися до неї не пізніше лютого 2022 року. Також порадила отримати від сестри померлого - ОСОБА_2 нотаріально засвідчену відмову від спадщини.

Бажаючи надалі реалізувати свій намір щодо отримання спадщини 25 та 26 листопада 2022 року вони з ОСОБА_5 звернулися до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Колінько Т. О., яка також повідомила про необхідність отримання нотаріально посвідченої відмови від спадщини ОСОБА_2 .

Також в грудні 2021 року та січні 2022 року вони намагалися звернутися в Глобинську державну нотаріальну контору, проте там працює лише один нотаріус та через велику завантаженість не мала можливості їх прийняти, а після грудня 2021 року взагалі припинила прийом нових громадян.

16 січня 2022 року до нього звернулася ОСОБА_6 , яка представилася представником ОСОБА_2 , та попрохала надати правовстановлюючі документи на автомобіль, який належав померлому ОСОБА_3

29 січня 2022 року він звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Піцул В. Ю., який повідомив, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини та є інший спадкоємець ОСОБА_2 , яка прийняла спадщину, тому він не може видати свідоцтво про право на спадщину без її згоди. Оскільки такої згоди між ними досягнуто не було, а заповіт за життя його дядько не склав, 07 лютого 2022 року нотаріусом було винесено постанову про відмову у видачі йому свідоцтва про право на спадщину.

Вказував, що у нього були істотні перешкоди для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини, оскільки нотаріуси давали йому невірні консультації, крім того, кінцевий строк для прийняття спадщини припав на місяць, у якому була велика кількість святкових та неробочих днів, а також через прийняті урядом карантинні обмеження.

Рішенням Глобинського районного суду Полтавської області від 12 липня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку на прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення ним цих дій, а саме для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини у встановлений строк.

Не погодившись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що виявляючи стурбованість щодо дотримання строків для прийняття спадщини декілька разів у межах встановленого строку він звертався до приватних нотаріусів Кременчуцького районного нотаріального округу Люби Ж. М. та Колінько Т. О. з проханням завести спадкову справу, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 дядька ОСОБА_3 , проте нотаріуси не вірно трактували законодавство не щодо строків прийняття спадщини, а щодо черговості права на спадкування, звертали увагу на необхідності одержання письмової відмови від спадщини сестри померлого - ОСОБА_2 , визнаючи її право на спадщину пріоритетним, та відмовляли у прийнятті заяви і заведенні спадкової справи саме з цих підстав.

Вказує, що його поведінка була добросовісною, юридично визначеною та засвідчувала його намір вчасно прийняти спадщину, оскільки він звернувся до уповноважених суб`єктів, а саме нотаріусів, і тоді ж отримав необхідні вищевказані Витяги з Державного реєстру актів цивільного стану, що стосувалися померлого спадкодавця.

Зазначає, що суд першої інстанції, не погоджуючись з поважністю причин пропуску строку у зв`язку з встановленим КМУ карантином та запровадженням обмежувальних протиепідемічних заходів, не врахував організації роботи Глобинської державної нотаріальної контори в умовах карантину, її штатний розпис та те, що фактично з 20.12.2021 по кінець січня 2022 року вказана нотаріальна контора не працювала і її приміщення було зачинено, що відповідно створювало для нього об`єктивні, непереборні, істотні труднощі, які перешкоджали йому вчасно подати заяву про прийняття спадщини.

Звертає увагу на те, що посилання суду на пункт 3.23 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України щодо можливості направлення заяви про прийняття спадщини засобами поштового зв`язку у межах встановленого законом строку до будь-якої нотаріальної контори, не може бути абсолютно категоричним, оскільки він не зобов`язаний та не може знати зміст усіх нормативно-правових актів, а тому посилання суду на частину другу статті 68 Конституції України щодо відсутності підстав звільнення від юридичної відповідальності у зв`язку з незнанням законів є неправомірним, так як вказані акти є підзаконними нормативними актами.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Колегія суддів апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача. пояснення апелянта, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення суду без змін, виходячи з наступного.

Частиною третьою статті З ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних па час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно частин першої, другої статі 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За результатами розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (пункт 1 частини першої статті 374, стаття 375 ЦПК України).

По справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Глобине Полтавської області помер ОСОБА_3 , внаслідок чого відкрилася спадщина на усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю та не припинилася внаслідок його смерті.

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем померлого за правом представлення (частина третя статті 1266 ЦК України), оскільки його батько - ОСОБА_4 - рідний брат спадкодавця ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З матеріалів спадкової справи № 30/202, заведеної приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Піцул В. Ю. щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , вбачається, що 10.12.2021 ОСОБА_2 - рідна сестра померлого подала заяву про прийняття спадщини ОСОБА_3 .

Згідно довідки виконавчого комітету Глобинської міської ради Полтавської області № 32 від 26.01.2022 на день смерті ОСОБА_3 перебував на реєстраційному обліку та постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 , проживав один.

07 лютого 2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Піцул В. Ю. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на належну йому частку після померлого ОСОБА_3 .

Постановою приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Піцул В. Ю. від 07 лютого 2022 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском ним встановленого статтею 1270 ЦК України строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 щодо визначення йому додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини, суд першої інстанції виходив з того, що позивач наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для вчасного подання зави про прийняття спадщини не довів, а посилання на юридичну необізнаність і невірне трактування норм права не є поважною причиною пропуску такого строку, з чим погоджується і судова колегія апеляційного суду.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який бажає прийняти спадщину, але не проживав постійно зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібні висновки викладені Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та Верховним Судом у постановах від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16-ц (провадження № 61-1750св18); від 12 лютого 2018 року у справі № 712/656/15-ц (провадження № 61-2397св18), від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц (провадження № 61-200св18), від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 13 грудня 2018 року у справі № 459/295/16-ц (провадження № 61-19401св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 12 квітня 2021 року у справі № 589/1863/13-ц (провадження № 61-15016св20), від 10 вересня 2021 року у справі № 179/2076/19 (провадження № 61-18871св20), від 23 грудня 2021 року у справі № 645/7452/19 (провадження № 61-18885св20), від 09 лютого 2022 року у справі № 709/769/19 (провадження № 61-13720св20) та ін., що свідчить про незмінну та усталену судову практику у подібних правовідносинах.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У справі, що переглядається апеляційним судом, позивач посилається на неналежність отриманих правових консультацій та свою необізнаність щодо порядку прийняття спадщини, зокрема, можливості подання заяви про прийняття спадщини засобами поштового зв`язку, що не є поважними причинами пропуску встановленого законом строку у розумінні статті 1272 ЦК України, оскільки не пов`язані із настанням об`єктивних, непереборних обставин, які унеможливлювали подання позивачем такої заяви безпосередньо нотаріусу або шляхом надіслання поштового відправлення, що передбачено підпунктом 2.1 пункту 2, підпунктом 3.23 пункту 3 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595 (далі - Порядок).

Обґрунтування умови подання ним заяви про прийняття спадщини необхідністю відмови від спадщини іншого спадкоємця - ОСОБА_2 , є безпідставним та не відповідає нормам спадкового права, оскільки остання, як і позивач, належить до спадкоємців другої черги за законом та не перешкоджає здійсненню позивачем своїх спадкових прав.

Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно статті 1262 ЦК України рідні брати та сестри спадкодавця мають право на спадкування за законом у другу чергу.

У таку ж чергу право на спадкування за законом мають племінники спадкодавця, які представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини.

Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини (частина третя статті 1266 ЦК України).

Таким чином, прийняття ОСОБА_2 спадщини померлого брата ОСОБА_4 не перешкоджало позивачеві вчинити дії, які б свідчили про його волевиявлення щодо прийняття спадщини померлого дядька у формі подання нотаріусу відповідної заяви.

Якщо спадкоємець протягом встановленого строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Доказів відмови нотаріусів у прийнятті його заяви про прийняття спадщини ОСОБА_4 у межах шестимісячного строку, встановленого частиною першою статті 1270 ЦК України, тобто до 19 січня 2022 року, позивачем не надано і суду таких обставин не доведено.

Звернення за юридичною консультацією не можна розцінити як дії спадкоємця по прийняттю спадщини.

Посилання в апеляційній скарзі позивача на поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-Cov-2, як підставу для надання судом додаткового строку, достатнього для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, без доведення обставин яким чином це вплинуло на спроможність спадкоємця реалізувати своє право на прийняття спадщини, не може бути визнано поважною причиною неподання позивачем заяви про прийняття спадщини у строк та в порядку, встановлені законом.

Відповідно до статей 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Обов`язок доказування та подання доказів покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У порушення вказаних вимог доказів щодо поважності причин зволікання з поданням нотаріусу заяви про прийняття спадщини позивачем не надано та суду відповідних обставин не доведено.

Таким чином, установивши, що у позивача були відсутні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 і такі висновки суду відповідають наявним у справі доказам та встановленим фактичним обставинам справи й доводами апеляційної скарги не спростовуються.

Оскаржуване рішення суду ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, є законним та обґрунтованим і підстав для його скасування з наведених в апеляційній скарзі мотивів апеляційним судом не вбачається.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 12 липня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді О. І. Обідіна

О. В. Прядкіна