Провадження №2-во/369/185/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

за участі секретаря судового засідання Кубарської Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про виправлення описки в рішенні суду від 17.06.2024 року у цивільній справі № 369/20425/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів в частці від доходу, -

В С Т АН О В И В:

17.06.2024 року рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області у цивільній справі № 369/20425/23 ухвалено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів в частці від доходу, - задовольнити.

Стягнути зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини від його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 05.12.2023 року і до досягнення дитиною повноліття.

Допустити негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в сумі 1211 грн. 20 коп.

09.08.2024 року позивач через канцелярію суду зареєструвала заяву про виправлення описки.

Суд встановив, що при підготовці друкованого тексту рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.06.2024 року у цивільній справі № 369/20425/23, допущено описку, а саме не вірно зазначено прізвище дитини « ОСОБА_4 », замість вірного прізвища дитини « ОСОБА_5 ».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст. ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку, допущену в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.06.2024 року у цивільній справі № 369/20425/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів в частці від доходу, а саме вірно зазначити прізвище дитини « ОСОБА_5 », замість не вірно зазначеного прізвища дитини « ОСОБА_4 ».

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Суддя А.В. Янченко