справа № 631/143/24
провадження № 2-з/631/6/24
У Х В А Л А

про вжиття заходів забезпечення позову

12 лютого 2024 року смт Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі судді Пархоменко Ірини Олександрівни, розглянувши заяву про забезпечення позову Керівника ХАРКІВСЬКОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ в інтересах позивача НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями природно-заповідного фонду

В С Т А Н О В И В:

Керівник ХАРКІВСЬКОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ в інтересах позивача НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ звернувся до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями природно-заповідного фонду, де зазначив наступне.

Рішенням Харківської обласної ради народних депутатів від 21 травня 1993 року створено ентомологічний заказник місцевого значення «Мирчакова балка» на території Нововодолазького (нині Харківського) району Харківської області.

Відповідно до пунктів 1.2, 2.1 Положення про ентомологічний заказник місцевого значення «Мирчакова балка», затвердженого наказом начальника Державного управління екологічної безпеки в Харківській області від 29 липня 1999 року, ентомологічний заказник місцевого значення «Мирчакова балка» входить до складу природно-заповідного фонду України, де встановлено особливий режим охорони та використання природних ресурсів. Метою створення заказника визначено збереження місця поселення рідкісних степових та типових для лісостепової зони угрупувань комах. На території заказника забороняється діяльність, що суперечить його цільовому призначенню і загрожує збереженню природного комплексу.

Водночас, на підставі розпорядження Нововодолазької районної державної адміністрації від 19 листопада 2004 року №408 у приватну власність ОСОБА_1 передано земельну ділянку сільськогосподарського призначення з кад. № :01:001:0284, площею 0.5499 га та видано державний акт про право власності на вказану земельну ділянку серії ЯБ 203263 від 17 березня 2005 року.

Відповідно до висновку, викладеному в листі директора інституту географії НАН від 26 грудня 2023 року № 01-03/176, складеному завідувачем сектору геоморфології Інституту географії НАН України кандидатом географічних наук ОСОБА_2 , земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:0284 повністю знаходиться в межах ентомологічного заказника місцевого значення «Мирчакова балка».

Таким чином, спірна земельна ділянка відповідно до законодавства, а саме ст. 43, 44, 53, 54, 83 Земельного Кодексу України, ст. 5, 61 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 3, 7, 9, 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» належить до земель природно-заповідного фонду, що свідчить про встановлення особливого режиму охорони, відтворення та використання відповідних територій, а саме, неможливість їх використання з метою не передбаченою статтею 9 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

Слід зазначити, що факт набуття у власність ОСОБА_1 права власності на спірну земельну ділянку із визначенням цільового призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, формально наділяє його передбаченими законодавством правомочностями щодо цієї ділянки.

Оскільки спірна земельна ділянка належить до земель природно-заповідного фонду права її законного власника - територіальної громади, вважатимуться ефективно захищеними лише у разі, якщо ця ділянка повернеться до комунальної власності у первинному вигляді, зберігши свої унікальні природні характеристики.

Суд, повинен врахувати потенційні ризики можливості невиконання рішення суду, гарантувати відновлення порушених прав позивача у випадку задоволення позову і виконання постановленого рішення. Для досягнення такої мети в національному законодавстві встановлений інститут забезпечення позову, який покликаний створити належні передумови для виконання судового рішення у разі задоволення позову.

Застосовані заходи забезпечення позову повинні бути співмірними з позовними вимогами.

Оскільки предметом позову у даній справі є повернення земельної ділянки з кадастровим № :01:001:0284 територіальній громаді, то існує ймовірність того, що відповідач може в будь-який момент здійснити відчуження спірної земельної ділянки на користь інших осіб або здійснити її поділ на декілька інших земельних ділянок, що може значно ускладнити або зробити взагалі неможливим виконання рішення суду.

Крім того, забезпечення позову шляхом заборони здійснювати будь-які дії із земельною ділянкою з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0.54 га, що можуть призвести до погіршенням якості грунтового покриву та інших корисних властивостей земельної ділянки, сприятиме поверненню такої ділянки із збереженням іі унікальних природних властивостей.

Накладення арешту на земельну ділянку, а також заборона вчиняти щодо неї певних дій, не призведе до завдання збитків ОСОБА_1 , а тому застосування зустрічного забезпечення є недоцільним.

Посилаючись на приписи ст. 149, 150 ЦПК України просив вжити заходів щодо забезпечення позову, а саме:

- накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0,5499 га;

- заборонити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) або будь-яким іншим особам, в тому числі за його дорученням, здійснювати будь-які дії із земельною ділянкою з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0,5499 га, що можуть призвести до погіршенням якості грунтового покриву та інших корисних властивостей земельної ділянки:

- заборонити державним кадастровим реєстраторам Держгеокадастру () та державним кадастровим реєстраторам його територіальних органів здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0,5499 га, у тому числі, внесення змін до відомостей Державного земельного кадастру про право власності на вказану земельну ділянку, вчинення дій щодо її поділу, об`єднання або інших дій. які можуть призвести до зміни об`єкта цивільних прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Оскільки заява про забезпечення позову не стосується накладення арешту на активи, які є предметом спору у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, суд доходить висновку про розгляд заяви без повідомлення учасників справи.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, дослідивши матеріали справи у межах заявленого клопотання, суд доходить наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові по справі № 308/8567/20 від 14 червня 2021 року зазначив, що системне тлумачення частини першої статті 153, частини тринадцятої статті 158, частини першої статті 187 ЦПК України дає можливість дійти висновку, що: законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі; для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п`ять днів відповідно; першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті; у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову; у разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Приписами п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову(ч. 2 ст. 150 ЦПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

За п. 4 постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Постановою Пленуму ВСУ № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17, провадження № 14-88цс20 забезпечення позову є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів, насамперед, відповідача в інтересах забезпечення належного виконання в майбутньому рішення суду щодо суті спору.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Судом встановлено, що предметом позову є земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0,5499 га, власником якої, на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку серії ЯБ 203263 від 17 березня 2005 року, виданого за розпорядженням Нововодолазької районної державної адміністрації від 19 листопада 2004 року №408, є ОСОБА_1 .

Позивач звернувся з позовом про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні спірною земельною ділянкою з підстав того, що вона належить до земель природно-заповідного фонду та має особливий режим охорони, відтворення та використання.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Зазначеного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 вересня 2019 року по справі № 320/3560/18, провадження № 61-5051св19.

Отже, судом встановлено що між сторонами існує спір, предметом позову по даній цивільній справі є усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями природно-заповідного фонду.

Ураховуючи предмет та підстави позову, наведені заявником докази та обґрунтування заявлених вимог у заяві щодо забезпечення позову, їх обґрунтованість, наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, з метою запобігання порушенню прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд вважає за можливе заяву позивача про забезпечення позову задовольнити.

У даному випадку невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а тому слід забезпечити позов шляхом накладення арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0,5499 га та заборони державним кадастровим реєстраторам Держгеокадастру та державним кадастровим реєстраторам його територіальних органів здійснювати будь-які реєстраційні дії, а також заборони здійснювати будь-які дії, що можуть призвести до погіршення якості грунтового покриву та інших корисних властивостей земельної ділянки.

Підстави для застосування зустрічного забезпечення судом не вбачаються.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149 - 153, 259 - 261, 353 - 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву Керівника ХАРКІВСЬКОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ в інтересах позивача НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ про забезпечення позову Керівника ХАРКІВСЬКОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ в інтересах позивача НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями природно-заповідного фонду задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0,5499 га та заборонити державним кадастровим реєстраторам Держгеокадастру () та державним кадастровим реєстраторам його територіальних органів здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0,5499 га, у тому числі, внесення змін до відомостей Державного земельного кадастру про право власності на вказану земельну ділянку, вчинення дій щодо її поділу, об`єднання або інших дій. які можуть призвести до зміни об`єкта цивільних прав.

Заборонити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) або будь-яким іншим особам, в тому числі за його дорученням, здійснювати будь-які дії із земельною ділянкою з кадастровим номером :01:001:0284 площею 0,5499 га, що можуть призвести до погіршенням якості грунтового покриву та інших корисних властивостей земельної ділянки:

Роз`яснити учасникам справи, що згідно зі ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Копію ухвали направити відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів для негайного виконання та особам, які беруть участь у справі - для відома.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається учасниками справи до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Строк пред`явлення до виконання ухвали про забезпечення позову три роки.

Стягувач: Керівник ХАРКІВСЬКОЇ ОКРУЖНОЇ ПРОКУРАТУРИ в інтересах позивача НОВОВОДОЛАЗЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ, місцезнаходження: 63202, Харківська область, Харківський район, смт Нова Водолага, вул. Донця Григорія, буд. 14, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 04397997.

Боржник: ОСОБА_1 , місце проживання чи перебування: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Суддя І. О. Пархоменко