Справа № 393/60/24

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2024 року смт Новгородка

Суддя Новгородківського районного суду Кіровоградської області Добрострой О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Новгородківського відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про скасування арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

У провадження судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області Добрострой О.С., після задоволеного самовідводу судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області Рачкелюка Ю.В., надійшли матеріали даної цивільної справи.

З матеріалів цивільної справи слідує, що представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом та просить скасувати арешт на нерухоме майно позивача. Позов мотивований тим, що у 2023р. позивач при зверненні до державного реєстратора довідався, що на його нерухоме майно накладено обтяження. В листі від 24.08.2023р. начальник відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) повідомив позивачу, що наразі відсутні відкриті виконавчі провадження щодо стягнення коштів з боржника ОСОБА_1 . Арешт на майно позивача накладено постановою державного виконавця від 10.03.2006р., номер запису про обтяження 2063674. Строк зберігання виконавчих проваджень, переданих до архіву органу державної виконавчої служби, приватного виконавця становить три роки, крім виконавчих проваджень за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить один рік. Тому, Новгородківський відділ державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) не має можливості надати копії документів стосовно яких накладено арешт на майно боржника ОСОБА_1 . З огляду на викладене та те, що виконавче провадження, в межах якого винесено постанову про арешт майна боржника, знищено, то представник позивача ОСОБА_2 , з посиланням на норми цивільного законодавства щодо захисту права власності, подав до суду даний позов.

Ознайомившись із матеріалами справи, вважаю, що слід відмовити у відкритті провадження за даним позовом, з наступних підстав.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до ст.19 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Разом із тим, відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.10.2019р. в справі № 904/51/19 (провадження №12-122гс19) зазначено, що відповідно до частини першої статті 59 Закону України ''Про виконавче провадження'' особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Проте, у цій справі з такою вимогою звернувся сам боржник, якому належить іпотечне майно. При цьому, з матеріалів справи не вбачається існування спору щодо права власності на це майно у іншої, крім ПрАТ ''Компанія ''Райз'', особи. Тобто, посилання останнього у позовній заяві на норми цивільного законодавства щодо захисту права власності не заслуговують на увагу, оскільки ним не визначено особи, яка порушує це право, що свідчить про відсутність спору про право.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати касаційного цивільного суду від 24.05.2021р. у справі № 712/12136/18 (провадження № 61-4726сво19) зроблено висновок, що: ''боржник, як сторона виконавчого провадження, у разі незгоди з арештом, який накладений державним або приватним виконавцем під час примусового виконання судового рішення, не може пред`являти позов про зняття арешту з майна та бути позивачем за таким позовом, оскільки має право на оскарження дій державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Якщо суд помилково прийняв позов до розгляду, під час судового розгляду він має закрити провадження у справі з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України''.

З матеріалів даної цивільної справи слідує, що позивач є боржником у виконавчому провадженні, а тому він не може пред`являти позов про скасування арешту на майно, оскільки законом у цьому випадку передбачений інший спосіб судового захисту, а саме - оскарження боржником рішення, дій, бездіяльності державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Неспроможність органу Державної виконавчої служби ідентифікувати виконавче провадження (надати копії документів), у межах якого накладено арешт на майно позивача, не позбавляє його права на оскарження бездіяльності державного виконавця в порядку ст. 447 ЦПК України. Зазначене відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 09.08.2023р. по справі №755/586/23 (провадження № 61-7232св23).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, враховуючи вищевикладене та те, що питання скасування арешту, накладеного на майно позивача, має вирішуватись в інший спосіб судового захисту, а саме - шляхом подання скарги на дії/бездіяльність державного виконавця у межах виконавчого провадження, то у відкритті провадження в справі необхідно відмовити на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, так як дана цивільна справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись п.1 ч.1 ст.186, ст.ст. 260, 261, 353, 354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Новгородківського відділу державної виконавчої служби у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про скасування арешту на майно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.С.Добрострой