Провадження №2/369/2017/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі судді Янченка А.В., розглянувши питання про внесення виправлень в ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.02.2024 року у справі № 369/13932/23, -

В С Т АН О В И В:

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.02.2024 року у справі № 369/13932/23 прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, визначення інформації недостовірною та відшкодування завданої моральної шкоди для спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, визнання інформації недостовірною та відшкодування моральної шкоди.

Суд встановив, що при виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим у резолютивній частині ухвали помилково зазначено «Прийняти зустрічний позов ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 про захист прав споживача, зобов`язання вчинити дії, стягнення пені, відшкодування моральної шкоди до спільного розгляду з первісним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором купівлі-продажу та стягнення моральної шкоди» замість вірного «Прийняти зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, визначення інформації недостовірною та відшкодування завданої моральної шкоди для спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, визнання інформації недостовірною та відшкодування моральної шкоди».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст.ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку, допущену у резолютивній частині ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.02.2024 року у справі № 369/13932/23, а саме: замість невірно зазначеного «Прийняти зустрічний позов ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 про захист прав споживача, зобов`язання вчинити дії, стягнення пені, відшкодування моральної шкоди до спільного розгляду з первісним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором купівлі-продажу та стягнення моральної шкоди» вважати вірним зазначення: «Прийняти зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, визначення інформації недостовірною та відшкодування завданої моральної шкоди для спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, визнання інформації недостовірною та відшкодування моральної шкоди».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повна ухвала складена та підписана: 13.02.2024 року.

Суддя А.В. Янченко