Провадження № 2/202/352/2024
31 січня 2024 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.,
за участю секретаря - Пеки Д.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
12 липня 2023 року на адресу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до якої просила суд визначити їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк у шість місяців після набрання рішення законної сили, для прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
В обґрунтування позову зазначив, ІНФОРМАЦІЯ_4 померла її мати, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті матері залишилося спадкове майно, яке складається з двокімнатної квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . На теперішній час позивач єдиною спадкоємицею після смерті матері ОСОБА_2 . Заповіт матір не залишила. 31 травня 2023 року позивач звернулася до державного нотаріуса Першої уманської державної нотаріальної контори Кравець Г.В., з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_2 . Однак нотаріус видав позивачу постанову про відмову у вчинення нотаріальних дій, в зв`язку з тим, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини.
Вказала, що дійсно нею був пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини, але вважає, що він пропущений з поважних причин. Так, після 24.02.2022 року, після повномасштабного вторгнення російської федерації до України, місто Краматорськ, де на той час позивач мешкала, було під постійними ракетними обстрілами, були загиблі та поранені. Рятуючи своє життя та життя своєї родини, виконуючи вказівки військово-цивільної адміністрації про евакуацію цивільного населення, на при кінці березня 2022 року, позивач разом з родиною, виїхала з міста Краматорськ на евакуаційному потязі до міста Умань Черкаської області, де і перебуває по теперішній час. Під час евакуації позивач не взяла з собою всі необхідні документи, які були потрібні для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 . Перебуваючи за межами міста Краматорськ позивач тривалий час не мала можливості отримати ці документи, оскільки у знайомих та родичів не було доступу до її оселі і ця можливість у неї з`явилася лише у травні 2023 року.
Таким чином все це унеможливлювало своєчасне подання позивачем заяви про вступ в спадщину. Отже, на даний час позивач не може оформити спадщину і змушена звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Розпорядженням голови Верховного Суду від 15.03.2022 року № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» територіальна підсудність справ Краматорського міського суду Донецької області визначена Індустріальному районному суду м.Дніпропетровська.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 липня 2023 року, головуючим суддею у розгляді вказаної справи визначено суддю Слюсар Л.П.
Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Слюсар Л.П. від 17 липня 2023 року позовну заяву прийнято до провадження, відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20 вересня 2023 року витребувано докази по справі.
Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження у справі.
Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися. Відповідно до заяви, яка надійшла до суду 31.01.2024 року просили суд проводити розгляд справи за їх відсутністю. Позовні вимоги підтримали з наведених в позові підстав та просили суд позов задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином в електронний кабінет, що підтверджується про отримання повістки на електронну адресу. Причини неявки суду не повідомили, відзиву, заяв, заперечень до суду не надано, у зв`язку з чим, враховуючи, що позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення, відповідно до вимог ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
У зв`язку з неявкою всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_2 , виданим Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків). На момент смерті, ОСОБА_2 проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_2 .
Спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_2 є донька ОСОБА_3 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серія НОМЕР_3 та копією Свідоцтва про укладання шлюбу Серія НОМЕР_4 .
Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно з ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.1268 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.
Згідно з ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Відповідно до спадкової справи №228/2023, номер у спадковому реєстрі 71352562, заведеною державним нотаріусом Першої уманської державної нотаріальної контори Кравець Г.І., після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 з заявою про видачу свідоцтва по право на спадщину 05.10.2023 звернулася ОСОБА_1 .
Відповідно до постанови державного нотаріуса Першої уманської державної нотаріальної контори Кравець Г.І. від 31.05.2023 року №751/02-31 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 відмовлено.
Зазначено, що оформити спадкову справу та видати свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно спадкоємиці ОСОБА_1 після смерті її матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 неможливо, в зв`язку з відсутністю у спадкоємця факту прийняття спадщини (пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини), що суперечить ст.ст.1268-1270, 1296 ЦК України.
Таким чином, ОСОБА_1 , пропустила строк для прийняття спадщини.
Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.
Як роз`яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Верховний Суд у своїй постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 визначив, коли строк прийняття спадщини буде вважатися пропущеним з поважних причин. Згідно з цим судовим рішенням поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Виходячи із досліджених доказів, судом встановлено, що спадкодавець померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Позивач є спадкоємцем за законом та мала би звернутись з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори у строк до шести місяців, який встановлений ст.1270 ЦК України, однак з заявою своєчасно не звернулася, у зв`язку з чим їй було відмовлено нотаріусом у видачі свідоцтва на спадщину та ним пропущено строк встановлений законом.
Судом встановлено, що позивач, зареєстрована у АДРЕСА_3 .
Загальновідомими обставинами, які не потребують доказування, відповідно до ст.82 ЦПК України є введення Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, який продовжений понині.
Містом відкриття спадщини є м. Краматорськ Донецької області де проводяться активні військові дії, яке на час закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини та до тепер знаходиться в зоні активних бойових дій внаслідок збройної агресії російської федерації, що також є загальновідомою обставиною, яка не потребує доказування.
Відповідно до ч. 3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Виходячи із принципу пропорційності між досягненням можливої мети та інтересами суспільства, з одного боку, та переслідуємо метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд, яке включає право доступу до суду, що окрім звернення до суду для вирішення певного питання передбачає те, що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення особою свого права, та застосовувати принцип «пропорційності» при втручанні в право власності, щоб не порушити ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», позов слід задовольнити, а позивачу - надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .
Зважаючи на викладені обставини, суд вважає поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, тому доходить висновку, що зазначені обставини перешкоджали позивачу у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини.
Враховуючи, що судом визнано поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , тому суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити частково, а саме визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком на три місяці з дня набрання рішення законної сили, який на думку суду є достатнім для подання заяви позивачем про прийняття спадщини.
Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати не розподіляються, що не суперечить чинному законодавству.
Керуючись: Постановою Пленуму Верховного суду України «Про практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, ст. ст. 15, 16, 1216, 1218, 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 13, 141, 259, 263-265,280-282 ЦПК України, -
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Л.П. Слюсар