КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Справа №133/3532/23

26.01.2024 м. Козятин

Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Пєтухова Н.О., під час розгляду справи позовною заявою Акціонерного товариства "СЕНС БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, вирішуючи клопотання відповідача про перехід до спрощеного позовного провадження з викликом сторін,-

ВСТАНОВИЛА:

До Козятинського міськрайонного суду Вінницької області надійшла позовна заява Акціонерного товариства "СЕНС БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 23.11.2023 відкрито позовне провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

У межах визначеного строку для подання відзиву від відповідача по справі ОСОБА_1 , 02.01.2024 надійшов відзив на позовну заяву, де, крім викладу позиції щодо позовних вимог, містилось клопотання про перехід від розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Обгрунтовуючи клопотання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, відповідач зазначив, що у зв`язку з його невизнанням позову він просить здійснити перехід до розгляду провадження в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Вирішуючи вказане клопотання суд виходить з такого.

Згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, критеріями при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, в тому числі, є: значення справи для сторін, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, думка сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

За змістом ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, справ, що виникають з малозначних спорів.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема, справи, що виникають з малозначних спорів.

Також ч. 3 цієї статті, зазначає, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Таким чином, зважаючи на вказані положення закону, вирішуючи клопотання позивача проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, яке міститься у позовній заяві, суд взяв до уваги ціну позову, яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, думку позивача та обраний ним спосіб захисту, що визначений відповідно до ст. 5 ЦПК України, категорію справи - малозначний спір, розгляд якого, згідно ч. 1 ст 274 ЦПК України, має здійснюватись саме у порядку спрощеного провадження, обсяг та характер доказів, які потрібно дослідити, кількість сторін, відсутність інших учасників справи.

Крім того, ч. 1 ст. 274 ЦПК України імперативно встановлено, що розгляд малозначних спорів здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження. А також у ст. 19 ЦПК України визначено, що спрощене позовне провадження існує для розгляду саме малозначних справ та трудових спорів.

Відповідно до ст. 252 ЦПК України, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Надаючи оцінку доводам клопотання про доцільність переходу до спрощеного позовного провадження з викликом сторін, суд бере до уваги те, що відповідачем не доведено необхідності зміни порядку розгляду справи. Доводи про те, що невизнання позову відповідачем є підставою для переходу до розгляду справи з викликом сторін суд до уваги не бере черех необгрунтованість. Так, відповідач скористався правом подати суду відзив на позов, у якому виклав свої заперечення. Також слід зазначити, що спрощений порядок розгляду справи без виклику сторін не позбавляє можливості сторонам доводити суду свою позицію у справі шляхом надання письмових пояснень. Обставин, які мають братись судом до уваги при вирішенні вказаного питання, які визначені у ч.3 ст.274 ЦПК України, відповідачем не зазначено.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про необгрунтованість вказаного клопотання та відсутність підстав для його задоволення.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 53, 187, 252, 274 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про перехід від розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Наталя ПЄТУХОВА