Справа № 185/8940/24
Провадження № 2-во/185/74/24
У Х В А Л А

про відмову у внесенні виправлень у рішення

29 серпня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.

з участю секретаря судового засідання Бублик А.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні,

В С Т А Н О В И В:

27 серпня 2024 року ОСОБА_1 звернулась з заявою про виправлення описки, допущеної у резолютивній частині рішення Павлоградського міського суду Дніпропетровської області від 02 грудня 1998 року, ухваленого за результатами розгляду позову ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про вселення.

Заявниця вказує на те, що у резолютивній частині рішення помилково зазначено: «Визнати за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1 та вселити його в цю квартиру» замість «Визнати за ОСОБА_3 право користування квартирою АДРЕСА_1 та вселити його в цю квартиру».

Відповідно до положень статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 15 січня 2021 року у справі № 905/2135/19, судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

У резолютивній частині рішення Павлоградського міського суду Дніпропетровської області від 02 грудня 1998 року, яке набрало законної сили 12 грудня 1998 року, зазначено: «Визнати за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1 та вселити його в цю квартиру».

За змістом поданої заяви ОСОБА_1 просить змінити суть зазначеного судового рішення, а саме замість визнання права власності ОСОБА_3 на квартиру зазначити про визнання за ОСОБА_3 права користування квартирою.

У даному випадку йдеться не про граматичну чи технічну помилку, допущену при виготовленні тексту судового рішення, а про юридичний зміст цивільного права, яке визнано рішенням суду за позивачем.

Оскільки суд не вправі змінювати зміст судового рішення при вирішенні питання про виправлення описки в порядку статті 269 ЦПК України, заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтею 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Павлоградського міського суду Дніпропетровської області від 02 грудня 1998 року, ухваленого за результатами розгляду позову ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про вселення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя У.М. Болдирєва