Справа 484/742/24
Провадження № 2/484/557/24
У Х В А Л А

про задоволення клопотання

13.02.2024 року суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Літвіненко Т.Я. вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири каналізаційними стоками

ВСТАНОВИЛА:

До суду надійшов позов ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири каналізаційними стоками.

Разом з позовною заявою надійшло клопотання позивача про звільнення останньої від сплати судового збору, вказуючи, що позивачка, на даний час, ніде не працює та будь - які доходи починаючи з 2019 року у неї відсутні, а тому вона не має змоги сплатити судовий збір навіть частково.

Згідно а. 1 п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, у вищевказаній постанові вказано, що при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до Цивільного процесуального кодексу,Закону України від 08 липня 2011 року"Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов, як зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Обґрунтовуючи клопотання, позивач вказала, що ніде не працює та будь - які доходи починаючи з 2019 року у неї відсутні, а тому вона не має змоги сплатити судовий збір навіть частково.

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних - осіб податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 24.10.2023р. та станом на 29.01.2024р. будь - які доходи у ОСОБА_1 відсутні.

Також, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 пенсію не отримує та будь які інші доходи, у неї відсутні.(а.с.11-12)

Частиною 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновим характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

З 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який діяв на момент подачі позовної заяви, складає 3028 грн., а тому позивач мала сплатити 1211,20 грн. в якості судового збору за вимогу майнового характеру про стягнення майнової шкоди та 1211,20 грн. за вимогу немайнового характеру про відшкодування моральної шкоди, що значно перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач перебуває у скрутному майновому становищі та судовий збір у вказаній суміє непомірно великим для неї, а тому клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 258, 259, 260, 261, 441 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви до ФОП ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири каналізаційними стоками

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: Т.Я. Літвіненко