КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 серпня 2024 року

справа № 752/15570/22

провадження № 22-ц/824/13348/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справМузичко С.Г., перевіривши відповідність вимогам ст. 356 ЦПК України апеляційної скарги представника Державної казначейської служби України - Тимофєєвої Тетяни Миколаївни на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 квітня 2024 року, постановлено під головуванням судді Плахотнюк К.Г., у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, третя особа Києво-Святошинська окружна прокуратура Київської області про відшкодування моральної шкоди, завданої процесуальними діями що обмежують права громадян, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 17 квітня 2024 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із рішенням суду представником Державної казначейської служби України 13 червня 2024 року через підсистему «Електронний суд» подано апеляційну скаргу.

У відповідності до ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 квітня 2024 року не містить дати виготовлення повного тексту.

Апеляційну скаргу на рішення суду подано з пропуском встановленого строку, заявником порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, з посиланням на те, що повний текст оскаржуваного рішення надійшов до електронного кабінету Казначейства 07 червня 2024 року о 15 год 32 хв. Дана обставина підтверджується карткою руху документа ЄСІТС, яка додана до апеляційної скарги (а.с. 118).

Матеріали справи не містять доказів на спростування даної обставини.

Враховуючи, що апеляційну скаргу подано протягом тридцяти днів з дня отримання повного тексту рішення суду, наявні підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження можна визнати поважними, а тому пропущений строк підлягає поновленню.

Крім того, апелянт просить звільнити його від сплати судового збору або відстрочити його сплату до закінчення режиму воєнного стану з посиланням на те, що Казначейство утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з обмеженим обсягом фінансування та затвердженим кошторисом. У період воєнного стану видатки державного бюджету першочергово спрямовуються на національну безпеку, оборону та на здійснення заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України, тому заявник не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Згідно із ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином п. 1, 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено можливість відстрочення або розстрочення сплати судового збору фізичним особам, п. 3 надано таку можливість юридичним особам тільки у справах, предметом яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однією із засад судочинства відповідно до ст. 129 Конституції України визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи, що заявлене клопотання не містить достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, передбачених ст. 136 ЦПК України, вважаю, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Відповідно до п. 1.6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Положенням ч. 1 ст. 4 цього Закону передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Судовий збір, що підлягав сплаті при поданні позову, становив 2481,00 грн.

Судовий збір, що підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги, становить 3721,50 грн.

Враховуючи наведене, апелянту слід сплатити судовий збір у розмірі 3721,50 грн (отримувач: УК у Солом.р-ні/Солом.р-ні; ; Банк одержувача: Казначейство України (ЕАП); код банку МФО: 899998; Рахунок: UA 0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Згідно з 2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка неоформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовується положення ст.185 ЦПК України.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення виявлених в ній недоліків, а саме: апелянту слід надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Керуючись ст. ст. 354, 185, 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити представнику Державної казначейської служби України - Тимофєєвій Тетяні Миколаївні строк на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 квітня 2024 року.

Апеляційну скаргу представника Державної казначейської служби України - Тимофєєвої Тетяни Миколаївни на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 17 квітня 2024 рокузалишити без руху для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя