Провадження 2/127/5286/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі головуючого судді Борисюк І.Е., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжяпро поділ майна подружжя на підставі ст.ст. 60, 70, 71 СК України.

Ухвалою суду від 25.12.2023 матеріали позовної заяви передано до Верховного Суду для визначення підсудності в порядку ч. 1 ст. 29 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 23.01.2024 відмовлено у визначенні підсудності даної справи.

08.02.2024 до Вінницького міського суду Вінницької області надійшли матеріали вищевказаної цивільної справи, які були передані судді 09.02.2024.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви судом встановлено їх невідповідність вимогам цивільно-процесуального законодавства України.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, з матеріалів позовної заяви вбачається заява адвоката позивачки про звільнення її від сплати судового збору на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Заява обґрунтована тим, що позивачка перебуває у складному матеріальному становищі внаслідок низьких доходів та несення видатків на забезпечення та виховання дітей.

Вирішуючи заяву адвоката позивачки, судом враховано наступне.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються ч. 3 ст. 136 ЦПК України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою звільнити від сплати судового збору.

Згідно із ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким законом є Закону України «Про судовий збір». З його преамбули вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу ст. 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Судом встановлено, що адвокатом позивачки до заяви про звільнення від сплати судового збору та до позовної заяви в цілому не надано доказів на підтвердження зазначених ним підстав звільнення позивачки від сплати судового збору.

Питання звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, тому відбувається на розсуд суду у кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених у клопотанні підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. На що також звернув увагу Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в Постанові Пленуму № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

Адвокатом позивачки не надано суду належних доказів в обґрунтування заяви про звільнення позивачки від сплати судового збору. Відповідно, підстави для звільнення позивачки від сплати судового збору відсутні.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що судовий збір за подання до суду цієї заяви має бути сплачений на загальних підставах.

Згідно із Законом України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 073, 60 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13 420, 00 гривень) станом на день подання позовної заяви до суду.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, розмір судового збору становить 11 937, 16 гривень.

Водночас, судом встановлено, що адвокатом позивачки позовну заяву подано до суду в електронній формі через підсистему «Електронний суд», тому згідно положень ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи наведене, позивачці необхідно сплатити судовий збір в сумі 9 549, 73 гривень.

У документі про сплату судового збору мають бути зазначені наступні платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37979858; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA0002856; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: (*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа)).

Отже, позивачці необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Крім того, згідно із п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти в даному випадку відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, як позивачки так і відповідача. Даних відомостей або про їх відсутність адвокатом позивачки не зазначено.

У порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України адвокатом позивачки не зазначено відомостей щодо наявності у позивачки або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Закон встановлює обов`язкові вимоги до позовної заяви (ст.ст. 175, 177 ЦПК України). Зокрема, від якості позовної заяви та юридично правильного її змісту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Враховуючи вищезазначене, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 і ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без руху та надати позивачці п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків, шляхом:

-зазначення у позовній заяві визначених процесуальним законом відомостей:

-про відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача та наявність або відсутність електронного кабінету, як позивачки так і відповідача;

-щодо наявності у позивачки або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

-надання суду:

-документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною та повертається позивачці зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: