КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 серпня 2024 року м. Київ

Унікальний номер справи № 761/41464/23

Головуючий у першій інстанції - Волошин В.О.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/12025/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Левенця Б.Б., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 рокупозов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування - задоволено.Визнано за ОСОБА_2 право власності на (одну другу) частину квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зобов`язано Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві повернути ОСОБА_2 50 відсотків сплаченого судового збору у розмірі 6 710,00 грн., згідно квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № 1 Київське РУ ТВБВ 10026/0162 РМ 2341 від 08 листопада 2023 року(а.с. 94-99).

Повний текст рішення виготовлено 15 березня 2024 року.

Не погодившись з рішенням районного суду, 12 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою (а.с. 107).

13 травня 2024 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 14 травня 2024 року передана судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали(а.с. 210-211).

03 липня 2024 року від ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду надійшла на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 17 травня 2024 року нова редакція апеляційної скарги, в якій уточнено в прохальній частині, в якому саме рішенні суду змінити мотивувальну частину та зазначено, в чому саме полягає неправильність встановлення обставин, які мають значення для справи, в рішенні суду, разом із копіями скарги та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі та з зазначенням відомостей про щодо електронного кабінету у скаржника (а.с. 220-223).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 липня 2024 року продовжено строк ОСОБА_1 для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали (а.с. 226-227).

Апелянту на виконання вимог вказаної ухвали слід було направити до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 20 130,00 грн.

09 серпня 2024 року до Київського апеляційного суду надійшла заява від ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору (а.с. 229-232). На обґрунтування клопотання зазначала, що має інвалідність, а також скрутне матеріальне становище, відтак, на підставі ч. 1,2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» просила звільнити від сплати судового збору чи зменшити розмір судового збору до 1500,00 грн. До клопотання ОСОБА_1 долучила відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 30 липня 2024 року (а.с. 230), довідку про доходи № 761796, видану ОСОБА_1 Пенсійним фондом України (а.с. 231), довідку до акта огляду МСЕК (а.с. 232).

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (пункт 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» (Shishkovv. Russia).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Надані апелянтом відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового зборуза період з 4 кварталу 2023 року по 1 квартал 2024 року та довідка про доходи № 761796з Пенсійного фонду України за 2024 рік не дають підстав для об`єктивного висновку суду про неможливість сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги, оскільки апелянт не надала доказів розміру річного доходу за попередній календарний рік чи будь-яких інших належних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору, зокрема, доказів відсутності рухомого та нерухомого майна, а також не навела інших умов, визначених ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, апеляційний суд звертає увагу, що згідно з довідкою до акта огляду МСЕК ОСОБА_1 є інвалідом третьої групи, проте, відповідно до ч. 1 п. 9 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Враховуючи зазначені обставини, що апелянт не надала суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності коштів на сплату судового збору або доказів наявності пільг, передбачених ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Згідно з ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, апелянту за подання апеляційної скарги слід сплатити судовий збір у розмірі 20 130,00 грн. (13 420 грн. - максимальна ставка судового збору за вимогу майнового характеру х 150%) на реквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0026010

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу*;101; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ позивача), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається).

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оригінал квитанції (платіжного доручення, квитанції платіжного термінала, чека банкомата, сліпа або іншого документа за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа, або документи, які підтверджують право апелянта бути звільненим від сплати судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» має бути направлено до Київського апеляційного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

З огляду на викладене, апелянту на виконання вимог цієї ухвали слід направити до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 20 130,00 грн.

За змістом ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржникам - продовжити строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року.

Продовжити строк ОСОБА_1 для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити апелянта, що у разі невиконання вказаних вимог суду та неподання доказів їх виконання до Київського апеляційного суду у встановлений строк апеляційну скаргу може бути повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець