Справа № 185/8518/22
Провадження № 6/185/122/24
13 лютого 2024 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Шаповалової І.С.,
з участю секретаря судового засідання Величко А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Павлограді заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду, заінтересована особа: ОСОБА_2 ,
11 січня 2023 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подала заяву, за змістом якої просить відстрочити виконання постанови Дніпровського апеляційного суду від 29 травня 2023 року строком на один рік з моменту ухвалення даного рішення.
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 29 травня 2023 року стягнуто з фізичної особи підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість із виплати заробітної плати у розмірі 2000 грн. Крім того стягнуто з ФОП ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у сумі 992 грн 40 коп.
В обґрунтування заяви про розстрочення виконання судового рішення ОСОБА_1 посилається на те, що зарплатні відомості, які підтверджували виплату нею заробітної плати, були втрачені співробітниками поліції, на даний час вона підготувала цивільний позов про стягнення грошових коштів в порядку регресу з ГУНП в Донецькій області. Крім того вона зазнала суттєвих збитків як фізична особа підприємець і не може в повному обсязі виконати рішення суду.
ОСОБА_1 подала заяву про розгляд справи за її відсутності.
ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила, жодних заяв не подала.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами суд доходить такого висновку.
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 29 травня 2023 року стягнуто з фізичної особи підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість із виплати заробітної плати у розмірі 2000 грн. Крім того стягнуто з ФОП ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у сумі 992 грн 40 коп.
В обґрунтування заяви про розстрочення виконання судового рішення ОСОБА_1 посилається на те, що зарплатні відомості, які підтверджували виплату нею заробітної плати, були втрачені співробітниками поліції, на даний час вона підготувала цивільний позов про стягнення грошових коштів в порядку регресу з ГУНП в Донецькій області. Крім того вона зазнала суттєвих збитків як фізична особа підприємець і не може в повному обсязі виконати рішення суду.
Жодних доказів зазначеного заявник не надав. Матеріали справи не містять доказів матеріального стану заявника.
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч.3 ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Доводи про відсутність можливості сплати коштів самі по собі не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки заявник має не лише навести обставини, які свідчать про його майнове становище, але й подати до суду відповідні докази.
Слід зауважити, що дохід - це загальна сума доходу платника податку від усіх видів діяльності, отриманого (нарахованого) протягом звітного періоду в грошовій, матеріальній або нематеріальній формі.
Відповідно до положень статті 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення.
За змістом частини 2 статті 435 ЦПК України, заява про розстрочення виконання рішення має бути розглянута судом у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, при цьому явка учасників справи не є обов`язковою.
Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.
Верховний Суд у постанові від 21 лютого 2019 року у справі № 2-54/08 виклав таку позицію.
Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.
Відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення, наявність яких робить його виконання неможливим, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.
З огляду на викладене, суд доходить висновку, що заявник не обґрунтував належними та допустимими доказами наявність виняткових обставин, що обумовлює об`єктивні ускладнення виконання рішення суду в частині сплати судового збору у сумі 992,40 грн.
Крім того, відповідно до інформації з автоматизованої системи виконавчого провадження судове рішення в частині стягнення судового збору станом на день розгляду заяви вже виконано.
Отже, у задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення суду в частині стягнення судового збору слід відмовити.
Керуючись статтею 435 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду, заінтересована особа: ОСОБА_2 - залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. С. Шаповалова