Справа № 276/2634/23
Провадження по справі 2-о/276/5/24
У Х В А Л А

08 лютого 2024 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого - судді Бобра Д.О., присяжних Сергієнко А.О., Федоренко Л.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Свиридок А.В.,

заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представника заявників ОСОБА_3 ,

представника заінтересованої особи - органу

опіки та піклування Житомирської райдержадміністрації Іщук Ж.В.

заінтересованої особи ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Володарсько-Волинського районного суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про усиновлення дитини, заінтересовані особи: Орган опіки і піклування Житомирської районної державної адміністрації, орган опіки і піклування Хорошівської селищної ради, ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області перебуває вказана цивільна справа.

30.01.2024 заявниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Могильницька І.М. до Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області подано заяву про відвід судді Бобра Д.О. та присяжних Сергієнко А.О. і Федоренко Л.П.

Подана заява про відвід обґрунтована тим, що після оголошення в судовому засіданні заяви ОСОБА_4 за ініціативою суду в складі судді Бобра Д.О. та присяжних Сергієнко А.О. і Федоренко Л.П. постановлено протокольну ухвалу про залучення в якості заінтересованої особи ОСОБА_4 . Залучаючи до участі ОСОБА_4 , яка не є особою, у якої тимчасово знаходиться на вихованні дитина, що усиновлюється, суд фактично допустив змагальність у процесі усиновлення, який за правилами ЦПК можливо розглядати лише в межах окремого провадження. Заявники звертали увагу суду, що судовий процес є закритим, а залучення сторонніх осіб до справи призведе до порушення таємниці усиновлення. На думку заявників дії суду були упередженими та призвели до порушення таємниці усиновлення, розкриття стороннім особам доступ до анкетних даних кандидатів в усиновителі.

Також, заявники вказали, що зазначеними процесуальними діями суд продемонстрував явну упередженість під час розгляду справи, адже залучена ОСОБА_4 є дружиною відомого в смт Хорошів політика, бізнесмена та очільника релігійного об`єднання Недзельського В.В., який в ході своєї діяльності тісно співпрацює з багатьма мешканцями громади, в тому числі із суддями та народними засідателями, які входять до складу суду.

А тому з метою запобігання виникненню при подальшому розгляді справи щонайменших сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді і присяжних, уникнення можливих суджень учасників судового процесу про небезсторонність судді, недопущення в подальшому невірного сприйняття рішення суду по суті справи, заявниками заявлено вказаний відвід від розгляду справи.

Заявники та їх представник в судовому засіданні підтримали заяву про відвід складу суду, представник заявників як додаткову підставу для відводу присяжної ОСОБА_5 зазначила, що присяжна 30.01.2024 не прибула в судове засідання без поважних причин, що свідчить про не серйозне ставлення нею до своїх обов`язків та можливу упередженість у затягуванні розгляду справи.

Представник Орган опіки і піклування Житомирської районної державної адміністрації також підримала подану заявниками заяву про відвід.

Заінтересована особа ОСОБА_4 проти задоволення заяви про відвід заперечила, зазначила, що малолітня ОСОБА_6 тривалий час проживала в її родині, вона зверталася до Житомирської районної державної адміністрації та її службових осіб про влаштування дитини в її сім`ю та в подальшому з листів державної адміністрації дізналася, що розпочато процедуру усиновлення ОСОБА_6 , а тому вона подала відповідну заяву до Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» справи в судах розглядаються суддею одноособово, а у випадках, визначених процесуальним законом, - колегією суддів, а також за участю присяжних.

Згідно з вимогами частини 4 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення у складі одного судді і двох присяжних.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Разом з тим, відповідно до ч.5 ст. 40 ЦПК України якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються.

Оскільки на час подання представником заявників ОСОБА_3 заяви про відвід судді Бобра Д.О. та присяжних Сергієнко А.О. і Федоренко Л.П. у Володарсько-Волинському районному суді Житомирської області здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вказана заява розглядається судом, який розглядає справу.

Відповідно до положень ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після сплину вказаного строку заявити відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строк, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статтях 36 та 37 Цивільного процесуального кодексу України.

У відповідності до вимог, передбачених ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суд, який розглядає справу має бути «безстороннім» в контексті ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Зі змісту заяви про відвід складу суду вбачається, що підставами для відводу є залучення судом до участі у розгляді справи як заінтересованої особи ОСОБА_4 та відповідно порушення, на думку заявників, таємниці усиновлення.

Разом з тим, відповідно до ст. 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний, зокрема, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до ч.4 ст.313 ЦПК України суд перевіряє законність підстав для усиновлення, в тому числі наявність згоди усиновлюваної дитини, якщо така згода є необхідною

Згідно із ч.1 ст. 313 ЦПК України суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов`язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати.

До заінтересованих осіб належать особи, які беруть участь у справі та мають у ній юридичну заінтересованість. Коло заінтересованих осіб визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права та обов`язки. Участь у справі цих осіб зумовлюється тим, що із установленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, у яких беруть участь і заінтересовані особи.

Під час проведення першого судового засідання у справі встановлено, що до суду 10.01.2024 надійшла заява ОСОБА_4 , в якій вона зазначала, що зверталася разом з чоловіком до Житомирської районної державної адміністрації із заявами про влаштування малолітньої ОСОБА_7 до них в прийомну сім`ю та бажання усиновити ОСОБА_7 , оскільки остання тривалий час проживала в їх родині, відноситься до них як до батьків, має гарні відносини з іншими дітьми, які проживають у їх родині. ОСОБА_4 у своїй заяві посилалася на п.1 ч.1 ст. 213 Сімейного кодексу України, згідно якого за наявності кількох осіб, які виявили бажання усиновити одну і ту ж дитину, переважне право на її усиновлення має громадянин України, в сім`ї якого виховується дитина. Також, у своїй заяві ОСОБА_4 вказала, що незважаючи на перешкоди, які чинить орган опіки і піклування, нею готуються документи для подання до суду заяви про усиновлення ОСОБА_7 , тому просить врахувати дані обставини в разі вирішення питання про її усиновлення іншими особами.

До заяви ОСОБА_4 долучила копії документів, які, на її думку, підтверджували наведені у її заяві доводи, зокрема, звернення до Житомирської районної державної адміністрації.

Оголосивши зміст поданої ОСОБА_4 заяви, заслухавши думку учасників справи, з метою всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи суд у складі головуючого судді та присяжних прийняв процесуальне рішення про залучення ОСОБА_4 як заінтересованої особи до участі у розгляді справи, оскільки згідно поданої нею заяви рішення у справі може впливати на її права та обов`язки в частині права на усиновлення ОСОБА_7 .

Разом з тим, оцінка доводів як заявників так і заінтересованих осіб, а також обгрунтованість наведених ними доводів має здійснюватися судом за результатами розгляду справи та дослідження доказів у справі.

Оскільки про наявність на розгляді у суді справи про усиновлення ОСОБА_7 , ОСОБА_4 було відомо до її залучення судом як заінтересованою особою, а також враховуючи обов`язок суду, визначений ст. 294 ЦПК України, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, залучення ОСОБА_4 як заінтересованої особи відповідає положенням ст.ст. 294, 313 ЦПК України та жодним чином не свідчить про порушення судом таємниці усиновлення.

Крім того, суд звертає увагу, що ч. 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно практики ЄСПЛ, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (Castillo Algar 44). Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах; неприпустимими є гіпотези про можливий розвиток подій.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі «Морель проти Франції»; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі «Пескадор Валеро проти Іспанії») або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (п. 40 рішення ЄСПЛ у справі «Лука проти Румунії»), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі «Пабла Кю проти Фінляндії»; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

Європейським судом з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09 листопада 2006 року зазначено, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Наведені ж заявниками обставини стосуються їх незгоди із процесуальним рішенням суду, у розгляді справи №276/2634/23 щодо залучення заінтересованої особи та суб`єктивної думки заявників про розголошення таємниці усиновлення, тому не можуть бути підставами для відводу головуючого судді і присяжних у розумінні ч.1 ст. 36 ЦПК України і не вказують на заінтересованість чи упередженість складу суду у розгляді даної справи.

Крім того, доводи заявників про те, що залучена ОСОБА_4 є дружиною відомого в смт Хорошів політика, бізнесмена та очільника релігійного об`єднання Недзельського В.В., який в ході своєї діяльності тісно співпрацює з багатьма мешканцями громади, в тому числі із суддями та народними засідателями, які входять до складу суду є абстрактними фразами, без наведення конкретних фактичних даних про співпрацю чи інші взаємовідносини з особами, які входять до складу суду, та не підтверджені жодними доказами.

При цьому, не можуть бути підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Також, суд вважає безпідставними доводи представника заявників про не прибуття присяжної ОСОБА_5 30.01.2024 в судове засідання без поважних причин, що свідчить про її заінтересованість у затягуванні розгляду справи, оскільки такі доводи спростовуються довідкою лікаря про відвідування 30.01.2024 малолітньою донькою ОСОБА_5 (2015 року народження) медичного закладу.

Сумнів у заінтересованості та упередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

Отже, проголошені в обґрунтування заяви про відвід доводи заявників та їх представника у справі є власною суб`єктивною негативною оцінкою процесуальних дій суду, які не повинні бути предметом аналізу при вирішенні заяви про відвід, адже незгода з судовим рішенням та процесуальними діями має свій законодавчо закріплений механізм реагування шляхом оскарження судового рішення.

Таким чином, дослідивши заяву про відвід судді та присяжних, суд вважає її необґрунтованою, оскільки в заяві не наведено правових підстав та конкретних правових доказів, які б вказували на наявність упередженості або необ`єктивності судді і присяжних.

З огляду на викладене, заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Могильницька І.М. про відвід є необґрунтованою.

Відповідно до ч.11 ст.40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід, суд постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 36, 37, 40, ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокат Могильницька І.М. про відвід судді Бобра Д.О. та присяжних Сергієнко А.О. і Федоренко Л.П. від розгляду цивільної справи №276/2634/23 відмовити.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 12.02.2024.

Суддя Бобер Д.О.

Присяжні Сергієнко А.О.

Федоренко Л.П.