Справа № 489/6319/24
Номер провадження 2/489/2334/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 серпня 2024 року місто Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду міста Миколаєва Кокорєв В. В., розглянувши матеріали позовної заяви за вх. № 19019/24-Вх

за позовом про визнання права власності,

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Миколаївська міська рада,

встановив

Позивачем подано до суду позовну заяву про визнання права власності.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, в порядку, встановленому ЦПК України, в т. ч. шляхом пред`явлення позовної заяви, форма і зміст якої повинні відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору (ч. 4 ст. 177 ЦПК України).

Позивачем до заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви майнового характеру необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 15140 грн.

Позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру (визнання права власності).

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни кожної майнової позовної вимоги, виходячи з дійсної вартості майна, право власності на яке просять визнати в судовому порядку.

Позивач надав копію висновка про оціночну вартість об`єкта нерухомості, у якій зазначена оціночна вартість об`єкта оцінки, а саме домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Судом встановлено, що Порядок ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженийнаказом Фонду державного майна України від 17.05.2018 № 658(у редакціїнаказу Фонду державного майна України від 12.01.2021 № 24), додатком до якого є надана суду довідка, визначає механізм ведення Фондом державного майна України (далі - Фонд) Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбаченихПодатковим кодексом України.

Відтак, сфера застосування оціночної вартості дуже обмежена: лише для оподаткування доходів фізичних осіб від продажу власного майна, а тому, суд не може прийняти надану позивачем довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості, як доказ дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна, яке є предметом спору.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Статтею 3 цього Законупередбачено, що оцінка майна це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними вст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістомЦПК Українитакий обов`язок покладається на позивача.

Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Натомість, із наданої позивачем довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості вбачається, що не визначено ринкової вартості майна, яке є предметом позову, відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», зокрема, не подано звіт про оцінку саме ринкової вартості, а не оцінку для оподаткування у відповідності до вимог п. 56 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженихпостановою КМУ від 10.09.2003 № 1440.

З огляду на наведене, висновок про оцінку вартості об`єкта нерухомості від 13.08.2024 не може вважатися належним підтвердженням ринкової вартості нерухомого майна, що унеможливлює прийняти цю оцінку для визначення розміру судового збору, який слід сплатити позивачу за подання даного позову.

Отже, при зверненні до суду з майновим позовом, з вимогою про визнання права власності на майно, для визначення ціни позову, суми судового збору, яка підлягає до сплати та вартості спірного майна, необхідно надати звіт про оцінку майна та в разі надання уточненої оцінки щодо дійсної ринкової оцінки майна на теперішній час сплатити 1 відсоток ціни позову з врахуванням вже сплаченого судового збору.

Крім того, навіть з урахуванням оціночної вартості об`єкта оцінки для цілей оподаткування у розмірі 134862 грн., позивачем не було дотримано вимоги про сплату судового збору у розмірі 1 відсотка ціни позову, що від 134862 грн. дорівнює 1348, 62 грн.

Отже, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 4, 175-177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя

ухвалив

Залишити без руху позовну заяву про визнання права власності, позивач: ОСОБА_1 , відповідач: Миколаївська міська рада .

Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали. В зазначений строк позивачу необхідно надати суду звіт про оцінку майна та в разі надання уточненої оцінки щодо дійсної ринкової оцінки майна на теперішній час сплатити 1 відсоток ціни позову з врахуванням вже сплаченого судового збору.

Апеляційна скарга на ухвалу суду (в частині визначення розміру судових витрат) може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення (підписання). Учасник справи, якому копія ухвали суду не була вручена у день її складення (підписання), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної копії ухвали суду.

Ухвала суду (в частині визначення розміру судових витрат) набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду в іншій частині набирає законної сили в момент її складення (підписання) і оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Кокорєв