Київський районний суд м. Полтави
Справа № 642/2537/21
Провадження №2/552/156/24
У Х В А Л А

07.08.2024 Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого - судді Самсонової О.А.,

секретар судового засідання Лебедєва Х.В.,

учасники справи та їх представники:

позивач ОСОБА_1 ,

позивач - ОСОБА_2 ,

позивач ОСОБА_3 ,

представник позивача адвокат Приображенський Андрій Анатолійович,

відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Маніту»,

представник відповідача адвокат Канунніков Дмитро Олександрович,

відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп»,

третя особа - ОСОБА_4 ,

третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Вахрушева Ольга Олександрівна,

третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Іващенко Марина Миколаївна,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маніту», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, про визнання договору купівлі-продажу прав вимоги недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до Ленінського районного суду м. Харкова з позовом до відповідачів про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, про визнання договору купівлі-продажу прав вимоги недійсним.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Харкова від 29 квітня 2021 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу вирішено розглядати в загальному позовному провадженні.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 14 березня 2022 року №7/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ окремих судів Донецької, Запорізької та Харківської областей.

Відповідно до даного Розпорядження справи, які перебували в провадженні Ленінського районного суду м. Харкова та Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, підсудні Київському районному суду м. Полтави.

Справа №642/2537/21 також передана на розгляд до Київського районного суду м.Полтави.

Після цього справу в порядку, передбаченому ч.3 ст. 14 ЦПК України, передано на розгляд судді Самсоновій О.А.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Полтави від 05 травня 2023 року справу прийнято до свого провадження.

В судове засідання позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 не з`явились повторно, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи за повідомленими ними суду адресами.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Полтави від 04 травня 2023 року справу прийнято до свого провадження. Розгляд справи вирішено продовжувати у загальному позовному провадженні зі стадії підготовчого провадження.

Справа неодноразово призначалась судом до розгляду, але позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та її представник адвокат Приображенський А.А. в судове засідання повторно не з`явились. При цьому про дату, час та місце судового розгляду позивачі були повідомлені належним чином за адресою, що ними вказана у позовній заяві: АДРЕСА_1 .

Судові повістки за даними адресами позивачі не одержують, повстки повертаються з довідками поштової організації про причини невручення: «Адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Позивачі про зміну своїх адрес суду не повідомили.

За зазначеними в позовній заяві номерами телефонів повідомити позивачів про розгляд справи судом не представилось можливим. На дзвінки вони не відповіли.

У підсистемі «Електронний суд» позивачі не зареєстровані.

Представник позивача ОСОБА_3 адвокат Приображенський А.А. про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, одержав судові повістки через підсистему «Електронний суд».

Згідно ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Інші способи повідомити позивачів про розгляд справи у суду були відсутні.

Тому вони є такими, що належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до п. 1, 2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом (частини 1, 2, пункт 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Будучи обізнаними про розгляд справи в суді, позивачі всупереч положенням статті 44 ЦПК України, яка покладає на учасника обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами, протягом тривалого часу не вчинили жодних дій для з`ясування про стан судового провадження, з заявами про розгляд справи за їх відсутності, про забезпечення їх участі у засіданні в режимі відеоконференції чи з іншими заявами до суду не звертались.

В підготовче судове засідання позивачі не з`явилися жодного разу.

В судові засідання на розгляд справи по суті 17 січня 2024 року, 19 березня 2024 року, 31 травня 2024 року, 07 серпня 2024 року також не з`явились, не повідомивши про причини неявки.

Представник позивача ОСОБА_3 адвокат Приображенський А.А. в судові засідання травня 2024 року, 07 серпня 2024 року також не з`явився.

Про дату, час та місце розгляду справи він повідомлений належним чином (т. 2 а.с. 210, т.3 а.с.4, 30, 58)

При цьому представник позивача звертався до суду з заявами від 12 січня 2024 року, 31 травня 2024 року, у яких просив відкласти розгляд справи (т. 2 а.с.232, т.3 а.с. 49).

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивачі та представник позивача, які належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, до суду з заявою про розгляд справи за їх відсутності не звертались, про причини неявки не повідомляли.

Тому враховуючи, що позивачі належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, з заявами про розгляд справи за їх відсутності до суду не звертались, в судове засідання не з`явились повторно, позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маніту», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, про визнання договору купівлі-продажу прав вимоги недійсним необхідно залишити без розгляду, роз`яснивши наслідки залишення без розгляду, передбачені ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Маніту», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, про визнання договору купівлі-продажу прав вимоги недійсним залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачів за викликом суду.

Роз`яснити учасникам справи, що згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 12.08.2024.

Головуючий О.А.Самсонова