Справа № 487/755/24
Провадження № 2/487/1265/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.01.2024 суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Лагода А.А. в м. Миколаєві, дослідивши на предмет дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України позовну заяву представника позивача-адвоката Канівець Галини Русланівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про зміну розміру аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

24.01.2024 представник позивача звернувся до канцелярії суду із позовом, яким просить: зменшити розмір аліментів, утримуваних з ОСОБА_1 за судовим наказом суду від 25.08.2023 на користь ОСОБА_2 для утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до досягнення повноліття з до 1/6 частини всіх видів доходів щомісячно; зменшити розмір аліментів, утримуваних з ОСОБА_1 за рішенням суду від 03.06.2015 на користь ОСОБА_3 для утримання сина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до досягнення повноліття з до 1/6 частини всіх видів доходів щомісячно.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 02.04.2021 року ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_2 . Від даного шлюбу мають дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 21.11.2023 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано. За судовим наказом суду від 06.09.2023 по справі №487/5448/23 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання сина ОСОБА_4 у розмірі заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 21.08.2023 і до досягнення дитиною повноліття. ОСОБА_2 не було вказано, що на момент її звернення до суду з позивача вже стягувались аліменти згідно виконавчого листа виданого 16.06.2015 по справі №2/487/1271/15 судом у розмірі усіх видів заробітку, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 05.03.2015 і до досягнення дитиною повноліття, на користь ОСОБА_3 для утримання сина від першого шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 12.09.2023 ОСОБА_2 подала до суду заяву про стягнення аліментів на утримання дружини у розмірі частин від усіх видів доходів, справа №487/5447/23. З огляду на матеріальне становище позивача та його навчання, керуючись ч. 7 ст. 170 ЦПК України, ч. 1 ст. 182, ст. 192 СК України, просить зменшити розмір аліментів

Ознайомившись з вказаною позовною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Щодо підтвердження реєстрації електронного кабінету.

Відповідно до частини другої статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Разом з тим 18.10.2023 набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX, яким внесено зміни до ЦПК України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Так, на сьогодні частинами четвертою-шостою статті 14 ЦПК України передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві зазначаються, серед іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд враховує, що позовну заяву (у паперовій формі) від імені позивача подано адвокатом Канівець Г.Р., однак при цьому у позовній заяві не зазначено інформації про наявність в адвоката електронного кабінету, тобто не підтверджено факту обов`язкової реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Крім того, до позовної заяви не додано обґрунтованої письмової заяви про те, що реєстрація електронного кабінету суперечить релігійним переконанням адвоката.

Отже, позивачу слід подати суду письмове підтвердження адвокатом факту реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або, у разі його відсутності, шляхом реєстрації такого електронного кабінету відповідно до статті 14 ЦПК України з наступним письмовим повідомленням суду про цей факт (або подання до суду обґрунтованої письмової заяви про те, що реєстрація електронного кабінету суперечить релігійним переконанням адвоката).

Щодо інших зауважень.

Так, відповідно до положень ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін. Разом з тим, позов не містить таких даних як позивача так і відповідачів.; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Позивачем ціна позову в позовній заяві не зазначена.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців.

Пунктом 6 ч.1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог пп.2 п. 1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на момент звернення з позовом), ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1211,20 грн., та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 15140,00грн.

П.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору підчас розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Позов про зміну (зменшення) розміру аліментів в даному переліку відсутній.

Таким чином, вимога майнового характеру даного позову повинна бути оплачена судовим збором в розмірі 1 % ціни позову, але на менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовна заява містить дві позовні вимоги до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про зміну розміру аліментів, однак позивачем надано квитанцію №0.0..1 від 11.01.2024 на суму 1211,20грн., що свідчить про порушення зазначених норм, позивачем не додано оригіналів документів, що підтверджують сплату ним судового збору в повному обсязі за заявленими вимогами. Отже, позивачу слід сплатити судовий збір додатково в розмірі 1211,20грн. за наступними реквізитами: одержувач - Миколаїв.ГУК/Заводськ.р-н/22030101, код ЄДРПОУ одержувача 37992030; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача UA0014480; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу: «101; РНОКПП позивача; судовий збір за позовом ПІБ позивача, Заводський районний суд м. Миколаєва» та докази надати суду.

Однак, перед цим позивач має навести правове обґрунтування щодо можливості одночасного звернення до суду за вимогами про зміну розміру аліментів (зменшення) на підставі раніше прийнятого судового рішення і виданого виконавчого листа та судового наказу вказаних вище. Суд наголошує, що відповідно до п.7 ч.1 ст.168 ЦПК України, під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті, на відміну від позовного провадження. В позовній заяві наголошується, що ОСОБА_2 не було вказано, що на момент її звернення до суду (про видачу судового наказу, справа №487/5448/23) з позивача вже стягувались аліменти за виконавчим листом від 16.06.2015. Разом з тим, у разі видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, судовий наказ може бути переглянуто за нововиявленими обставинами у порядку, встановленому главою 3 розділу V цього Кодексу (п.8 ст.170 ЦПК України).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч.2, 4, 5 ст.95 ЦПК України).

Доказами, згідно ст.76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

З поданих копій документів як додатків до позову для відповідачів вбачається відсутність їх завірення належним чином, що має бути усунуто позивачем.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Як вбачається із наданої позовної заяви, вимоги закону при її поданні у повному обсязі не виконано.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника позивача-адвоката Канівець Галини Русланівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про зміну розміру аліментів залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі усунення недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Лагода