Справа № 128/31/24
УХВАЛА

12 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Шевчук Л.П.,

при секретарі судового засідання Ружицькій І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 04.01.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

29.06.2024 представником позивачки ОСОБА_1 адвокатом Підреза І.В. подано до суду клопотання про виклик свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які є дітьми сторін у справі і можуть підтвердити обставини, що викладені у позовній заяві.

В підготовче засідання сторони та їх представники не з`явилися, від представників сторні надійшли до суду заяви, в яких вони просила провести підготовче засідання у їх відсутність та відсутність сторін, задовольнити клопотання про виклик свідків, закрити підготовче провадження і призначити справу до розгляду по суті.

Оскільки підготовче судове засідання проводиться судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Також відповідно до вимог ст. 79-80 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість установлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову.

Отже, процесуальний обов`язок суду - належним чином дослідити поданий стороною доказ, перевірити його, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а у випадку незгоди з ним повністю чи частково - зазначити правові аргументи на його спростування і навести у рішенні, які саме перешкоди чиняться позивачу.

Зазначеного висновку прийшов Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року у справі у справі № 573/1677/18.

Відповідно до ч.ч. 1 - 3 ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Отже, з метою повного, об`єктивного розгляду справи, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання представника позивачки адвоката Підреза І.В. про виклик свідків, а оцінку показам даних свідків надати в нарадчій кімнаті під час ухвалення рішення суду по суті справи.

У підготовчому судовому засіданні відводів не заявлено.

Сторони не бажають укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді.

Сторони вказали на відсутність підстав для вступу у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову.

Сторони не заперечували щодо розгляду справи суддею одноособово.

Клопотань про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження, про забезпечення доказів, призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, залучення перекладача, спеціаліста, про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення, направлення судових доручень до суду не надійшло.

Судом запропоновано встановити наступний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті: заслухати вступне слово сторін, дослідити письмові докази, що надані, шляхом їх оголошення.

Відповідно до ст. 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Суд з`ясовує думку сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

Судом з`ясовано обставини, передбачені ст. 197 ЦПК України. Визнання позову відповідачем, відмови від позову, укладення мирової угоди не встановлено, а відтак є необхідність призначення судового засідання для розгляду справи по суті, дату якого узгоджено із присутніми учасниками справи.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 49, 76, 77, 81, 83, 84, 182, 197, 198, 200, 260, 261, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Підреза І.В. про виклик свідків задовольнити.

Викликати в судове засідання під час розгляду справи по суті та допитати в якості свідків: ОСОБА_3 , мешканку АДРЕСА_1 ; ОСОБА_4 , мешканку АДРЕСА_2 .

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 10 год. 00 хв. 17 грудня 2024 року у приміщенні Вінницького районного суду Вінницької області (м. Вінниця, вул. Винниченка, 29), у яке викликати учасників справи.

Встановити наступний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті: заслухати вступне слово сторін, дослідити письмові докази, що надані сторонами шляхом їх оголошення, допитати свідків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.П. Шевчук