Справа № 331/5427/21
Провадження № 2/331/2283/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2024 року м. Запоріжжя

Жовтневий районний суд м. Запорожжя у складі:

головуючого судді Антоненка М.В.

при секретарі Байрамовій Д.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування і договору купівлі-продажу недійсним, припинення права власності,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , а ОСОБА_3 .

Предметом позову є визнання договору дарування від 13.12.2019 p., укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Саламатовою М.В. та зареєстрований в реєстрі за № 2404, недійсним; визнати договору купівлі-продажу квартири від 17.08.2020 p., укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д., реєстраційний № 1159, недійсним; припинення права власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 42,13 кв.м., житловою площею 26,7 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, номер запису про право власності/довічної власності: 37785329, яке ОСОБА_3 здобув на підставі Договору купівлі- продажу від 17.08.2020 p., укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Тізенберг Д.Д. та зареєстрований в реєстрі за № 1159.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із клопотанням про залучення до участі у справі в якості співвідповідачів правонаступників померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 :

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 );

- ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).

В обґрунтування клопотання зазначено, що 29.05.2023 р. рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя у справі №331/5427/21, залишеного без змін постановою Запорізького апеляційного суду від 20.12.2023 р. у справі №331/5427/21, у задоволенні позовної заяви відмовлено.

17.07.2024 р. постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 331/5427/21, рішення та постанова - скасовані, справа направлена на новий розгляд до суду першої інстанції.

Верховний Суд в своїй Постанові ВС зазначив про наступне :«Крім того, касаційна скарга містить доводи про те, що суди прийняли рішення про права, свободи, інтереси та обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі. Позивач посилається і посилався у своїх заявах по суті, що оскільки ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 він не міг бути відповідачем у справі, а його правонаступники на момент подання позову ще не були йому відомі. У подальшому, у січні 2023 року, представник позивача подав до суду клопотання про залучення до участі у справі правонаступників померлого ОСОБА_5 - його спадкоємців: ОСОБА_5 в особі законного представника - ОСОБА_7 , та ОСОБА_6 . Проте, вказані особи судом не були залучені до участі у справі.

Відповідно до частини першої статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо якйх виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Враховуючи, що на час розгляду справи ОСОБА_4 , як сторона оспорюваного правочину дарування, помер, зазначений спір безпосередньо стосується прав та інтересів його спадкоємців.

Судами попередніх інстанцій зроблено передчасні висновки про те, що правонаступники ОСОБА_4 не можуть бути залученими до участі і розгляді справи, так як позивач не зазначив, які саме дії ОСОБА_5 та ОСОБА_6 порушили його права, які саме його права, свободи чи законні інтереси були невизнані чи оспорені цими особами.

Залучення правонаступників відповідної сторони впливає на правильне вирішення спору.

Незалучення співвідповідачів до участі у справі позбавляє їх права на вчинення процесуальних дій, які передбачені законом, зокрема, можливості подання відзиву на позовну заяву, зустрічного позову, заяви про застосування позовної давності тощо.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 25 травня 2023 року у справі № 711/1344/21 (провадження № 61-28св23).

Вирішення питання про обґрунтованість або необґрунтованість позовних вимог можуть бути зроблені лише за належного суб`єктного складу учасників справи.

Таким чином, суди попередніх інстанцій зробили передчасні висновки по суті вирішення спору, не врахували зазначену судову практику Верховного Суду.

Суд повинен першочергового вирішити питання про залучення до участі у справі правонаступників померлого ОСОБА_4 , врахувавши подане представником позивача клопотання з урахуванням обґрунтувань позову та інших заяв по суті про те, що на момент подання позову правонаступники сторони правочину не були відомі, а вже по тім вирішити спір по суті, виходячи з моменту виникнення у боржника обов`язку зі сплати боргу.

Суд першої інстанції, з висновками якого погодився й суд апеляційної інстанції, не врахував вищенаведеного й не дотримався вимог щодо всебічності, повноти та об`єктивності з`ясування обставин справи.

Ураховуючи вищенаведене, колегія суддів уважає, що суди не встановили усіх фактичних обставин справи та у порушення вимог частини п`ятої статті 12 ЦПК України не сприяли всебічному та повному з`ясуванню обставин справи, а Верховний Суд позбавлений процесуальної можливості встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені судами попередніх інстанцій (стаття 400 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини третьої, частини четвертої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази.

Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

З урахуванням наведеного, рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.»

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мартиненко К.І. клопотання підтримав. Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Бєлка А.В. пояснив, що покладається на розсуд суду, представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Бабенко Г.О. проти клопотання заперечувала, вважала його необґрунтованим.

Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Відповідно до частини першої статі 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (частина перша стаття 48 ЦПК України).

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Згідно з частиною першою статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Як слід з матералів справи, ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом 01.10.2021 р., тоді як сторона оспорюваного правочину дарування ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заявник наполягає на тому, що позивачу на час подачі позову до суду не було відомо про смерть ОСОБА_4 .

Частиною 2 ст.50 ЦПК України передбачено те, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Крім того, в силу п.4 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Верховний Суд у постанові від 28.10.2020 р. у справі № 761/23904/19 дійшов до висновку, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

Крім цього, як неодноразово вказував Верховний Суд у постановах від 30.07.2020 р. у справі № 670/23/18, від 18.11.2020 р. у справі № 318/1345/17, від 14.04.2021 р. у справі № 552/3469/18) у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про те, що залучення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 співвідповідачами у даній справі, як правонаступників та спадкоємців померлого ОСОБА_4 впливає на правильне вирішення спору, надає співвідповідачам право на вчинення процесуальних дій, які передбачені законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.50,51,197 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про залучення співвідповідачів, задовольнити.

Залучити до участі у цивільній справі ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування і договору купівлі-продажу недійсним, припинення права власності у якості співвідповідачів:

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 );

- ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Копію цієї ухвали, копію позовної заяви з додатками направити співвідповідачам.

Повідомити, що наступне судове засідання відбудеться 04 грудня 2024 року о 15 годині 00 хвилин у приміщенні Жовтневого районного суду м.Запоріжжя за адресою: м.Запоріжжя, вул.Олександрівська, буд.6, каб.34.

Встановити для відповідачів строк для подання до суду відзиву на позовну заяву з доданими доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем (з одночасним надісланням копії відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи) та документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи - не пізніше 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Встановити строк подання позивачем відповіді на відзив - протягом п`яти днів з моменту отримання копії відзиву і доданих до нього документів. Встановити строк подання співвідповідачами заперечень - протягом п`яти днів з моменту отримання копії відповіді на відзив.

У разі ненадання співвідповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М.В.Антоненко