СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 6/759/679/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про поворот рішення суду у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновал Зулейха Фаатівна про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновал Зулейха Фаатівна про визнання договору дарування недійсним.

07 листопада 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду, в якій остання зазначила, що у червні 2024 року вона дізналась, що 22.11.2023 року старшим державним виконавцем Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві ЦМУМЮ (м. Київ) Каплуновською М.О. відкрито виконавче провадження НОМЕР_1, у якому вона має статус боржника. Виконавче провадження відкрито на підставі виконавчого листа №759/10832/20 від 10.11.2023 року про стягнення з боржника витрат на професійну правничу допомогу в сумі 7 000,00 гривень на користь ОСОБА_3 , також стягнутий виконавчий збір у сумі 700,00 гривень. Оскільки вона переймалась через статус боржника та через те, що можуть бути арештовані її карткові рахунки, вона була вимушена погасити дану заборгованість.

ОСОБА_1 не погоджується з тим, що вона мала відшкодовувати витрати на професійну правничу допомогу по справі, яка була у підсумку вирішена на її користь. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи можуть покладатися на позивача лише у разі відмови у задоволенні позовних вимог. На підставі постанови Київського апеляційного суду та постанови Верховного Суду по справі №759/10832/20, її позовні вимоги були задоволені, тому судові витрати, пов`язані з розглядом справи, повинні були бути покладені на відповідача.

На підставі викладеного просила суд у порядку повороту виконання рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2022 року стягнути з ОСОБА_2 на свою користь грошові кошти у розмірі 7 000,00 гривень, виконавчий збір у розмірі 700,00 гривень та витрати на виконавче провадження у розмірі 200,00 гривень.

Крім того, разом із заявою про поворот виконання рішення суду подане клопотання про продовження строків для звернення до суду. Клопотання обґрунтоване тим, що у червні 2024 року вона дізналась, що 22.11.2023 року старшим державним виконавцем Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві ЦМУМЮ (м. Київ) Каплуновською М.О. відкрито виконавче провадження НОМЕР_1, у якому вона має статус боржника. До цього моменту заявниця не знала про існування додаткового рішення про стягнення із неї на користь ОСОБА_3 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 7 000,00 гривень. Зазначає, що жодних поштових повідомлень про додаткове рішення суду вона не отримувала. Вказала також, що має інвалідність з дитинства по слуху, має поганий стан здоров`я (проблеми з руховим апаратом), може пересуватися лише по квартирі, що суттєво знижує її можливість комунікувати з державними та іншими установами, вирішувати власні проблеми. Через свого представника за довіреністю вона отримала у Святошинському районному суді м. Києва додаткове рішення суду лише 18 серпня 2024 року.

Вважає, що вказані обставини створили суттєві перешкоди для її звернення до суду у період до її фактичного звернення. На підставі викладеного просить суд поновити строк для звернення до суду із заявою про поворот виконання рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2022 року по справі №759/10832/22.

У відповідності до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Дослідивши подану заяву, суд дійшов наступного.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 13 жовтня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновал Зулейха Фаатівна про визнання договору дарування недійсним залишено без задоволення.

Додатковим рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2022 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7 000 грн.00 коп.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року рішення Святошинського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позову.

Постановою Верховного Суду від 11 серпня 2023 року постанову Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року залишено без змін.

ОСОБА_1 звернулася до Святошинського районного суду м. Києва із заявою про поворот рішення суду.

Ч. 1 ст. 444 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони (ч. 5 ст. 444 ЦПК України).

У відповідності до ч. 9 ст. 444 ЦПК України якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

За своєю суттю поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням (постанова Великої палати Верховного Суду 04.09.2019 року у справі №569/15646/16-ц).

Однак, відповідно до ч. 10 ст. 444 ЦПК України заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

Постановою Верховного Суду від 11 серпня 2023 року постанову Київського апеляційного суду від 29 березня 2023 року залишено без змін.

Із заявою про поворот виконання рішення суду ОСОБА_1 звернулась до Святошинського районного суду м. Києва 31 жовтня 2024 року, що встановлено із штампу поштового відправлення.

Таким чином, ОСОБА_1 звернулась до Святошинського районного суду м. Києва із пропущенням строку, передбаченого ч. 10 ст. 444 ЦПК України, оскільки останній закінчився 11 серпня 2024 року.

Однак, разом із заявою про поворот виконання рішення суду подане клопотання про продовження строків для звернення до суду.

Стаття 127 ЦПК України присвячена питанню поновленню та продовженню процесуальних строків.

З точки зору закону поновлення та продовження процесуального строку - це визнання права особи на вчинення певної процесуальної дії після закінчення процесуального строку, якщо його було пропущено з причин, визнаних судом поважними.

Частини 1, 2 ст. 127 ЦПК України встановили, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Строк для подачі заяви про поворот виконання рішення суду встановлений законом у ч. 10 ст. 444 ЦПК, а не встановлений судом. Таким чином пропущений процесуальний строк на подання заяви про поворот виконання рішення суду підлягає поновленню, а не продовженню.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із такого: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Частинами 4 та 5 статті 127 ЦПК України передбачено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Дану вимогу заявник виконав, оскільки про поновлення процесуального строку заявив при поданні заяви про поворот виконання рішення суду.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 жовтня 2023 року (справа № 990/139/23, провадження № 11-133заі23) зазначила, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Заявниця вказала, що тільки у червні 2024 року вона дізналась, що 22.11.2023 року старшим державним виконавцем Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві ЦМУМЮ (м. Київ) Каплуновською М.О. відкрито виконавче провадження НОМЕР_1, у якому вона має статус боржника.

Зважаючи на вищенаведене, суд дійшов висновку про те, що причини пропуску строку є поважними, тому наявні підстави для їх поновлення, що є дискреційним повноваженням суду.

Ч. 10 ст. 444 ЦПК України передбачено, що заява про поворот виконання рішення суду розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що подана ОСОБА_1 заява про поворот виконання рішення суду відповідає вимогам, викладеним ст. 444 ЦПК України, відтак, заява має бути прийнята до розгляду та має бути призначене судове засідання для її розгляду.

Керуючись ст.ст. 120,126, 127, 444 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до суду із заявою про поворот виконання рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2022 року по справі №759/10832/22.

Заяву ОСОБА_1 про поворот рішення суду у межах розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновал Зулейха Фаатівна про визнання договору дарування недійсним - прийняти до розгляду.

Призначити розгляд заяви у відкритому судовому засіданні на 27 листопада 2024 року на 13 год. 00 хв. в приміщенні суду за адресою: 03148, м. Київ, вул. Якуба Коласа, 27-А, каб. 202.

Викликати у судове засідання учасників справи.

Надіслати учасникам справи копію ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.О.Горбенко