У Х В А Л А

02 серпня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судових засідань Маняка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ігнатенко Сергій Сергійович, до товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ» про стягнення заборгованості за електричну енергію, вироблену за «зеленим тарифом»,-

В С Т А Н О В И В :

11.07.2024 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ігнатенко С.С., звернувся із позовною заявою до ТОВ «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ» про стягнення заборгованості за електричну енергію, вироблену за «зеленим тарифом».

11.07.2024 за протоколом автоматизованого розподілу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області судової справи між суддями вищевказану справу передано на розгляд судді Голяні О.В.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.07.2024 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

18.07.2024 через підсистему «Електронний суд» представником відповідача ТОВ «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ» подано до суду заяву, у якій просить постановити ухвалу про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «ЗАКАРПАТТЯЕНЕРГОЗБУТ» про стягнення боргу за правилами загального позовного провадження.

01.08.2024 через підсистему «Електронний суд» представником позивача подано заяву про збільшення позовних вимог.

Щодо заяви представника позивача про збільшення позовних вимог.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Дану справу ухвалою суду від 12.07.2024 призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження на 10:30 год. 02.08.2024. Заява про збільшення позовних вимог подана 01.08.2024, тобто до початку першого судового засідання у справі.

З огляду на наведене, суд вважає, що заяву про збільшення позовних вимог слід приєднати до матеріалів цивільної справи та продовжити розгляд цивільної справи в межах позовних вимог про стягнення з ТОВ «Закарпаттяенергозбут» на користь ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, вироблену за зеленим тарифом в сумі 132 754,52 грн., у тому числі 121 870,49 грн. сума основної заборгованості; 6923,96 грн. інфляційні втрати; 3960, 07 грн. 3% річних.

Щодо заяви відповідача із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 1 ст. 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Приймаючи справи до розгляду та вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися дана справа, як це передбачено п. 4 ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд виходив з приписів ст.11, ч. 4 ст. 19 ЦПК України.

Частиною 6 ст. 277 ЦПК України встановлено, що якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 274 ЦПК України:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Крім того, ч. 4 ст. 193 ЦПК України встановлено, що у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

У справі, що є предметом розгляду, зустрічного позову не подано.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Наразі обсяг доказової бази та кількість учасників у справі не є значним.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін) спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням, в якому розглядаються безспірні вимоги.

Сторони не будуть позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуватися правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази сторони безперешкодно мають можливість подати до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

З наявних матеріалів справи необхідності проведення судового засідання (в т.ч. підготовчого) не вбачається.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають здійснення судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

Як зазначено, зокрема, в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду від 26.10.2022 у справі № 712/1100/20 (провадження № 61-4266св22) зазначено, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку; зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії

З огляду на предмет спору та характер спірних правовідносин, підстави для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відсутні.

Керуючись ст. 49, 53, 277 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ігнатенко Сергій Сергійович, про збільшення позовних вимог приєднати до матеріалів цивільної справи та продовжити розгляд цивільної справи в межах позовних вимог про стягнення з ТОВ «Закарпаттяенергозбут» на користь ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, вироблену за зеленим тарифом в сумі 132 754,52 грн., у тому числі 121 870,49 грн. сума основної заборгованості; 6923,96 грн. інфляційні втрати; 3960, 07 грн. 3% річних.

В задоволенні клопотання відповідача ТОВ «Закарпаттяенергозбут» про перехід від розгляду за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження відмовити.

Відкласти судове засідання на 23.09.2024 року на 11:00 год.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олена ГОЛЯНА