ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-др/753/36/24
ДОДАТКОВЕ Р І Ш Е Н Н Я
13 лютого 2024 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:
? головуючого судді Комаревцевої Л.В.
? за участю секретаря Гаврилюк О.В.
? розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на майно та визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна (садового будинку),
Представник відповідача - ОСОБА_4 проти задоволення заяви заперечував, зважаючи на необґрунтованість та безпідставність.
В судове засідання сторони не викликались.
Дослідивши матеріали справи суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.
05.02.2024 рішенням Дарницького районного суду м. Києва позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на майно та визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна (садового будинку) - задоволено. Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 33908844 прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком Олександром Борисовичем 17.02.2017 щодо реєстрації за ОСОБА_2 права власності на садовий будинок загальною площею 47,7 кв.м., який розташований в АДРЕСА_1 . Визнано недійсним договір купівлі - продажу нерухомого майна від 11.03.2020 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем Вадимом Вікторовичем та зареєстрованим в реєстрі за номером 335, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо відчуження садового будинку, розташованого в АДРЕСА_1 . Вирішено питання щодо стягнення судового збору.
Представник відповідача - Баховський М.М. проти задоволення заяви заперечував, зважаючи на необґрунтованість та безпідставність.
Визначаючи розмір понесених витрат суд виходить з наступного.
За змістом ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. 3. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. 4. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. 5. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Витрати фізичних осіб, пов`язані з оплатою професійної правничої допомоги при розгляді судом справ про оголошення померлою фізичної особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати фізичну особу загиблою від певного нещасного випадку, або інших обставин внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, несуть юридичні особи, на території яких мав місце нещасний випадок внаслідок таких надзвичайних ситуацій.
Тобто, суд під час вирішення питання щодо розподілу судових витрат зобов`язаний оцінити обґрунтованість рівня витрат на правничу допомогу у кожному конкретному випадку за критеріями співмірності необхідних і достатніх витрат.
За приписами статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
У свою чергу, в підтвердження здійсненої правової допомоги, необхідно долучати й розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися у акті приймання-передачі послуг за договором.
Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час витрачений на: участь у судових засіданнях; вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням; ознайомлення з матеріалами справи в суді тощо.
Слід зазначити, що як вказано у рішенні Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року №23рп/2009, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.
При цьому, необхідно враховувати, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Проаналізувавши наведений у заяві про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, обсяг послуг, наданий адвокатом, а також подані ним документи, відповідно до яких розмір гонорару встановлений за умовами договору, суд вважає, що вартість наданих адвокатом послуг відповідно до умов договору є фіксованими, тобто не залежать від обсягу наданих послуг, витраченого часу та інших обставин, що враховуються при погодинній оплаті.
До того ж, враховуючи фіксований розмір гонорару, встановленого сторонами у договорі, у даному випадку заявник не зобов`язаний доказувати та надавати суду детальний опис робіт/послуг та витраченого часу адвокатом, що відповідає позиції ВП ВС від 16.11.2022 року у справі №922/1964/21.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
На підставі викладеного та керуючись ст. 270 суд -
Заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на майно та визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна (садового будинку)- задовольнити.
Дані стягувача: ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Дані боржника: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Дані боржника: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , остання відома адреса реєстрації: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 .
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії.
Повний текст рішення виготовлено 13.02.2024
Суддя: Комаревцева Л.В.