ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року

м. Харків

справа № 630/306/24

провадження № 22-ц/818/3557/24

Харківській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів колегії Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Люботинського міського суду Харківської області від 07 серпня 2024 року постановлену у складі судді Зінченка О.В.,-

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2024 року позивач звернувся до Люботинського міського суду Харківської області з позовом, в якому просив розірвати шлюб укладений між ним та ОСОБА_2 , зареєстрований 19.07.1997 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 956; стягнути з ОСОБА_2 на його користь аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини від усіх видів доходу, щомісяця до досягнення повноліття дитини, починаючи з дня подання позовної заяви до суду, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку за винятком ст. 184 Сімейного кодексу України.

Ухвалою Люботинського міського суду Харківської області від 07 серпня 2024 року цивільну справу № 630/306/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на дитину направлено за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Харківського районного суду Харківської області.

Не погодившись з ухвалою суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права просив ухвалу скасувати, а справу направити до Люботинського міського суду Харківської області для продовження розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що таким згідно з територіальною реформою було змінено тільки назви селищ, але не означає, що якісь населені пункти будуть приєднуватись до інших. Це визначає статує населеного пункту. Але зміни меж, конфігурації об?єднаної територіальної громади жодним чином не передбачає. Таким чином до проведення об?єднань територіальних громад адреса мала назву АДРЕСА_1 і всі справи місце реєстрації відповідачі, які зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 були підсудні Люботинському міському суду Харківської області, а , що стосується об?єднання територіальних громад з селищем Манченки та його селами та підсудність цих справ так і належить до Харківського районного суду Харківської області.

Апелянт наголосив, що згідно п.31 Перехідних положень Закону України про «Судоустрій і статус суддів» в якому зазначено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв?язку з утворенням (ліквідацією) районів: відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року N? 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-1X.

Відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до частин 1-5 статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Відповідно до частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини 1 статті 353 цього Кодексу розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною 3 статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Передаючи справу до Харківського районного суду Харківської області для розгляду за підсудністю, суд першої інстанції виходив з того, що с.Коваленки відноситься до до територіальної підсудності Харківського районного суду Харківської області

Колегія суддів не погоджується з даними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне:

Так, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя має перевірити належність справи до юрисдикції та підсудності суду.

Підсудність це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Положеннями ст. 27 ЦПК України визначено загальні положення підсудності справ за місцем проживання або місцезнаходження відповідача.

За загальним правилом, встановленим ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання або перебування, а позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Підсудність за вибором позивача визначена статтею 28 ЦПК України.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Статтею 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачами і відповідачами можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Виходячи з положень цивільного процесуального законодавства, відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Як вбачається з відповіді виконавчого комітету Люботинської міської радивід 24.09.2024 № 03-36/3284 внаслідок адміністративно територіальної реформи в Україні, відповідно до постанови Верховної Ради України №807-1Х від 17.07.2020 «Про утворення та ліквідацію районів», після утворення Люботинської міської територіальної громади 26 жовтня 2020 року, місто Люботин втратило статус міста обласного значення (міста обласного підпорядкування).Таким чином, назву територіальної одиниці- селище Коваленки визначено як Харківська область, Харківський район, селище Коваленки.

Як убачається з матеріалів справи, звернувшись до суду з даним позовом, ОСОБА_1 вказав відповідачем ОСОБА_2 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до п.3.1 прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про судоустрій та статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів:

Відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX;

Колегія суддів зазначає, що як вбачається з відкритих реєстрів, зокрема сайту Люботинської міської ради, незважаючи на те, що наразі сел. Коваленки віднесено до Харківського району воно було віднесено до Люботинської громади, а тому на нього розповсюджувалась та відповідно до до п.3.1 прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про судоустрій та статус суддів» продовжує розповсюджуватись юрисдикція Люботинського міського суду Харківської області.

Відповідно до положень п.6 ч.1 ст.374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З наведених мотивів, доводи апеляційної скарги слід визнати обґрунтованими, а саму скаргу задовольнити. Тому ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції,.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.6, 379 ч.1 п.2 -4, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Люботинського міського суду Харківської області від 07 серпня 2024 року -скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до Люботинського міського суду Харківської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 07 листопада 2024 року.

Головуючий О. Ю. Тичкова

Судді О.В.Маміна

Н.П.Пилипчук