Справа № 703/4804/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Криви Ю.В.,

секретаря судового засідання Крамної Л.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ротмістрівської сільської ради черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

В інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду його представник адвокат Холодняк В.М. із позовом до Ротмістрівської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 виданого виконавчим комітетом Хлистунівської сільської ради Городищенського району Черкаської області 05 березня 2020 року.

Померла ОСОБА_2 на день смерті була зареєстрованою та проживала по АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою від 10.07.2024 року № 52 виданою Цвітківським старостинським округом Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається із земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані в межах Макіївської сільської ради Смілянського району, нині це Черкаський р н, Ротмістрівська територіальна громада.

ОСОБА_3 відомо, що за життя ОСОБА_2 склала 18.07.2012 заповіт, яким заповіла земельну ділянку площею 2,58 га, яка розташована в адмінмежах Макіївської сільської ради Смілянського району Черкаської області і передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, згідно державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 539374, виданого на підставі рішення Смілянського міськрайонного суду від 06.03.2009 року, № 2-570 та земельну ділянку площею 2,39 га, яка розташована в адмінмежах Макіївської сільської ради Смілянського району Черкаської області і передану для ведення особистого селянського господарства, згідно державного акта па право власності на земельну ділянку серії ЧР № 091510 від 02.02.2004 року, виданого на підставі розпорядження Смілянської райдержадміністрації від 24.12.2003 року № 538 своєму онукові ОСОБА_4 .

ОСОБА_2 для ОСОБА_1 - є бабою по материній лінії споріднення, що підтверджується свідоцтвом про його народження та витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

ОСОБА_3 також було відомо, що ОСОБА_4 , що для нього є рідним братом, за рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 6 грудня 2021 року, визначено додатковий строк терміном у два місяці з набрання рішення суду законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Черкаси.

ОСОБА_4 проходить військову службу по мобілізації в Збройних Силах України.

В липні 2024 року брат ОСОБА_4 прибув до місця проживання ОСОБА_3 у відпуску та повідомив ОСОБА_1 проте, що він не подав заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріуса, який був визначений для нього за рішенням суду.

Тобто про те, що ОСОБА_4 , маючи заповіт від ОСОБА_2 , не подав заяви про прийняття спадщини, ОСОБА_5 стало відомо в липні 2024 року.

Оскільки ОСОБА_5 було відомо про існування заповіту на ім`я ОСОБА_6 , що складений ОСОБА_2 , тому з цих підстав ОСОБА_7 і не звертався із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї баби ОСОБА_2 , тому як майно після смерті ОСОБА_2 мав успадкувати по заповіту його брат.

На даний час ОСОБА_4 є таким, що не прийняв спадщини, та ОСОБА_7 є спадкоємцем п`ятої черги спадкування за законом після смерті своєї баби ОСОБА_2

29 серпня 2024 року державний нотаріус Смілянської державної нотаріальної контори листом № 1288/01-16 роз`яснила ОСОБА_1 , що ним пропущений строк подання заяви на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , а тому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, що підтверджується даним листом, який додається до матеріалів позовної заяви.

За таких обставин ОСОБА_5 необхідно визначити додатковий строк для подання ним до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що є підставою для звернення з даним позовом до суду.

В зв`язку з чим просить суд визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлої ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Черкаси.

Ухвалою судді від 09 вересня 2024 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Відповідачу роз`яснено право на подання відзиву на позовну заяву, позивачу для надання відповіді на відзив.

Правом на подачу відзиву відповідач не скористався.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, однак від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника. Вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві, просить позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, однак 27 вересня 2024 року від представника відповідача В. Ховайби до суду надійшла заява про розгляд справи без участі уповноваженого представника відповідача, позовні вимоги визнав.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення по справі.

За ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились то фіксація судового засідання не здійснювалась.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін.

Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

А у відповідності з ч.1 ст. 16 ЦК України та ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом її про смерть серія НОМЕР_1 , видане 05 березня 2020 року виконавчим комітетом Хлістунівської сільської ради Городищенського району Черкаської області.

Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

ОСОБА_2 на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою №52 від 10.07.2024, виданою Цвітківським старостинським округом Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається із земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані в межах Макіївської сільської ради Черкаського району Черкаської області.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Як стверджує позивач, йому було відомо, що за життя ОСОБА_2 склала 18.07.2012 заповіт, яким заповіла земельну ділянку площею 2,58 га, яка розташована в адміністративних межах Макіївської сільської ради Смілянського району Черкаської області і передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, згідно державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 539374, виданого на підставі рішення Смілянського міськрайонного суду від 06.03.2009 року, № 2-570 та земельну ділянку площею 2,39 га, яка розташована в адміністративних межах Макіївської сільської ради Смілянського району Черкаської області і передану для ведення особистого селянського господарства, згідно державного акта па право власності на земельну ділянку серії ЧР № 091510 від 02.02.2004 року, виданого на підставі розпорядження Смілянської райдержадміністрації від 24.12.2003 року № 538 своєму онукові ОСОБА_4 .

ОСОБА_2 для ОСОБА_1 - є бабою по материній лінії споріднення, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача та витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Наразі спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 проходить військову службу по мобілізації в Збройних Силах України, що підтверджується копією військового квитка.

Судом встановлено, що в липні 2024 року ОСОБА_4 прибув у відпустку та повідомив позивача про те, що він не подав заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріуса, який був визначений для нього за рішенням суду.

Таким чином, про те, що ОСОБА_4 , маючи заповіт від ОСОБА_2 не подав заяви про прийняття спадщини, ОСОБА_5 стало відомо в липні 2024 року.

Відповідно до ч.1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Оскільки ОСОБА_5 було відомо про існування заповіту на ім`я ОСОБА_6 , що складений ОСОБА_2 , тому з цих підстав позивач і не звертався із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї баби ОСОБА_2 , тому як майно після смерті ОСОБА_2 мав успадкувати по заповіту його брат.

Водночас, на даний час ОСОБА_4 є таким, що не прийняв спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1223 ЦК України в разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

ОСОБА_7 є спадкоємцем п`ятої черги спадкування за законом після смерті своєї баби ОСОБА_2 ..

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

29 серпня 2024 року державний нотаріус Смілянської державної нотаріальної контори листом № 1288/01-16 роз`яснила ОСОБА_1 , що ним пропущений строк подання заяви на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , а тому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, що підтверджується даним листом, який додається до матеріалів позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На законодавчому рівні не визначено які поважні причини можуть свідчити про поважність причин пропуску звернення до нотаріуса про прийняття спадщини.

За таких обставин, враховуючи ту обставину, що ОСОБА_4 не прийняв спадщину за заповітом, відтак ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом та про те, що його брат не прийняв спадщину після смерті їх баби дізнався лише в липні 2024 року, суд вважає за необхідне визначити позивачеві додатковий строк для подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що є підставою для звернення до суду.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що особа яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 81, 128, 200, 223, 259,263-265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Ротмістрівської сільської ради черкаської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в один місяць, з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 07 листопада 2024 року.

Головуючий: Ю. В. Крива