Справа № 237/1978/21
Провадження № 2/237/111/24
23.01.2024 м. Курахове
Мар`їнський районний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Приходько В.А.,
за участю секретаря судового засідання Жданової А.І.,
прокурора Каіри Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 , Треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійні вимоги: Курахівська міська рада Покровського району Донецької області, Управління Державної казначейської служби України у Мар`їнському районі Донецької області, про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища,
До Мар`їнського районного суду Донецької області надійшов вказаний позов. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив наступне.
Покровською окружною прокуратуро, на виконання повноважень, передбачених ст.131-1 Конституції України встановлено, що 11.11.2020 старшим державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області складено протокол про адміністративне правопорушення №003705відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП.
Постановою судді Мар`їнського районного суду Донецької області від 15.01.2021 у справі №237/4507/21 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні зазначеного правопорушення і призначено стягнення у вигляді 340 грн. штрафу на користь держави з конфіскацією водних живих ресурсів.
Зокрема судом встановлено, що 11.11.2020 о 13 годині 00 хвилин на Курахівському водосховищі у м. Курахове Покровського району Донецької області, був виявлений факт лову громадянином риби.
Так, в порушення п.п. 3.14 та 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 №19 та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» останній впіймав рибу: короп 23 шт.,загальною вагою 6 кг..
Вказана вище постанова суду ОСОБА_1 не оскаржувалась, яка 26.01.2021 набрала законної сили.
Згідно проведеного розрахунку матеріальної шкоди до протоколу №003705 своїми неправомірними діями ОСОБА_1 заподіяв шкоду у розмірі 7038 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».
За даними Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області завдана матеріальна шкода добровільно ОСОБА_1 не відшкодована, а отже підлягає стягненню у цивільному порядку.
Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримала.
Відповідач та треті особи судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.
У відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З огляду на викладене, суд зі згоди позивача вирішує справу на підставі наявних у справі доказів відповідно ст. 280 ЦПК України.
Згідно вимог ч.2 ст.247ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши надані докази, суд встановив наступне.
Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 15.01.2021 року визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст. 85 КУпАП, який 11.11.2020 року приблизно о 13 годині 00 хвилин на Курахівському водосховищі у м. Курахове Курахівської міської ради Донецької області, здійснював лов риби вудкою 1 шт. ОСОБА_1 впіймав рибу, а саме: короп 23 шт., загальною вагою 6 кг. На ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень з конфіскацією незаконно добутих водних ресурсів.
З розрахунку матеріальної шкоди, що є додатком до протоколу № 003705, складеного головним державним інспектором Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Донецькій області Фоменко О.О. вбачається, що ОСОБА_1 внаслідок незаконного вилову цінних порід риб було завдано збиток у розмірі 7038 гривень.
Згідно з ч .6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обов`язковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Таким чином, на виконання приписів ч. 3 ст. 40 КУпАП судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено.
Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальствота охоронуводних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до вимог ст. 25 Закону України «Про тваринний світ», рибальством вважається добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Положеннями п. 4.6 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 визначено, що добова норма вилову риби на одну особу за добу не повинна перевищувати трьох кг.
Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією.
Відповідно до вимог ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природногосередовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об`єктів тваринного світу згідно з постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996.
Відповідно до ст.10 ЗУ «Протваринний світ» зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до ст.63Закону України «Про твариннийсвіт» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.
Відповідно до ст.1166ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За таких обставин, суд вважає позовні вимоги керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є законними та обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.69-1Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.
Враховуючи те, що незаконний вилов риби здійснювався на водоймі, що розташованана території Курахівської міської ради Донецької області, кошти,на відшкодуваннязавданих збитків слід стягнути на рахунок бюджету Мар`їнського УК/м. Курахове.
За таких обставин з відповідача, враховуючи «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України за №1209 від 21 листопада 2011 року, підлягає стягненню шкода в розмірі 7038 грн, заподіяна незаконним добуванням (збиранням) цінних видів водних біоресурсів.
Судові витрати необхідно стягнути з відповідача на користь позивача у відповідності зі ст.141ЦПК України у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн.
На підставі викладеного, ст.ст. 69, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 1166 ЦК України, керуючись ст.ст.12, 81, 141, 259, 263-265, 280 ЦПК України,
Позов керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.
Суддя В.А. Приходько