УХВАЛА

20 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 757/3239/20-ц

провадження № 61-10910ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Гудими Д. А., Пархоменка П. І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 05 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», третя особа - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріально округу Бондар Ірина Михайлівна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 30 листопада 2022 року АТ КБ «ПриватБанк» у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 липня 2023 рокуу відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 30 листопада 2022 року у справівідмовлено.

25 липня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направила до Верховного Суду касаційну скаргу.

Разом з касаційною скаргою подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивовано тим, що ОСОБА_1 неодноразово зверталася до суду з проханням про отримання оскарженої ухвали, проте судом було проігноровано прохання позивача, тому станом на день подання скарги вона не отримала оскаржену ухвалу. Крім того, у порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» (далі - ЄДРСР) оскаржена ухвала не оприлюднена в ЄДРСР.

Відповідно до частини третьої статті 394 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на касаційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання (MPP GOLUB v. UKRAINE, № 6778/05, ЄСПЛ, від 18 жовтня 2005 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKAAND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

У статті 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Європейський суд з прав людини зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року)».

Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів свідчить, що заявниця не наводить виключних підстав для відкриття касаційного провадження на підставі частини третьої статті 394 ЦПК України за скаргою, поданою після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення. Повний текст ухвали Київського апеляційного суду від 05 липня 2023 рокупро відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 оприлюднено в ЄДРСР ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначення у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження на те, що суд ігнорує її прохання про надсилання оскарженої ухвали, не є підставою для відкриття касаційного провадження, оскільки відповідно до частини третьої статті 394 ЦПК України наявність поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження не є підставою відкриття касаційного провадження, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

Тому заявниця мала зважати на строки оскарження судових рішень та наслідки їх недотримання.

Ураховуючи те, що ОСОБА_1 подала касаційну скаргу подалапісля спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, виключних випадків, передбачених частиною третьою статті 394 ЦПК України, не зазначила, як і не надала належних та допустимих доказів, які це підтверджують, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 05 липня 2023 року необхідно відмовити.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 05 липня 2023 року у справі № 757/3239/20-ц.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Краснощоков

Д. А. Гудима

П. І. Пархоменко