ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Номер провадження 22-ц/818/284/24
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2024 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Мальованого Ю.М.,

суддів: Бурлака І.В, Яцини В.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Супрун Я.С.,

представника позивача адвоката Оганезова О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 21 вересня 2023 року в складі судді Подус Г.С. у справі № 638/13985/21 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», Товариство з обмеженою відповідальністю «Держзакупівлі.онлайн», ОСОБА_2 про захист прав споживача шляхом визнання недійсними відкритих (прилюдних) електронних торгів (аукціону) та їх результатів,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк» (далі - ТОВ «Укрпромбанк»), Товариство з обмеженою відповідальністю «Держзакупівлі.Онлайн», ОСОБА_2 про захист прав споживача шляхом визнання недійсними відкритих (прилюдних) електронних торгів (аукціону) та їх результатів.

Позовна заява обґрунтована тим, що 22 серпня 2007 року між ним та ТОВ «Укрпромбанк» укладено кредитний договір № 556/ФКВ-07, згідно з яким йому було відкрито відновлювальну кредитну лінію з лімітом кредитування 54000,00 доларів США строком на 36 місяців. В забезпечення виконання кредитного договору між сторонами було укладено Іпотечний договір № 556/ Zфквin -07, предметом якого є нежиле приміщення напівпідвалу 61а-2, 61а-3, 61а-5 в літ. «А-6», загальною площею 53,2 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

30 червня 2010 року між ТОВ «Український промисловий банк», ПАТ «Дельта Банк» та Національним банком України було укладено Договір про передачу Активів та Кредитних зобов`язань Укрпромбанку на користь Дельта банку № 2258.

Постановою Правління Національного Банку України від 02 жовтня 2015 року № 664 «Про відкликання банківського ліцензії та ліквідацію АТ «Дельта Банк» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 02 жовтня 2015 року прийнято рішення, відповідно до якого розпочато процедуру ліквідації АТ «Дельта Банк» та призначено уповноважену особу Фонду провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту врегулювання неплатоспроможності банків, строком на 2 роки з 05 жовтня 2015 року до 04 жовтня 2017 року.

Виконавча дирекція Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняла рішення від 20 лютого 2017 року продовжити строки здійснення ліквідації АТ «Дельта Банк» на два роки до 04.10.2019 року.

07 вересня 2018 року через електронний майданчик оператора PROZORO (https://prozorro.sale/auction/UA-EA-2018-07-20-000211-b) шляхом проведення електронних торгів право вимоги за кредитним договором № 556/ФКВ-07 від 22 серпня 2007 року, який забезпечено іпотекою - Нежитловими приміщеннями напівпідвалу, загальною площею 53,2 кв.м., які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , реалізовано ТОВ «Дебт Менеджмент Груп», яке в подальшому зареєструвало право власності на вказану нерухомість.

Вважає, що відступлення права вимоги до ТОВ «Дебт Менеджмент Груп» без його згоди є порушенням його прав. Також, при проведенні електронних торгів порушено процедуру проведення аукціону, адже позивача як іпотекодавця не було повідомлено про проведення торгів, чим ТОВ «Держзакупівлі.Онлайн» як організатор, порушило його права.

Укладення угоди купівлі-продажу майнових прав за наслідками проведення торгів (аукціону) відбулось в порушення ст. 651 ЦК України, оскільки лот продано за заниженою ціною

Посилаючись на вказані обставини, ОСОБА_1 просив визнати недійними відкриті (прилюдні ) електронні торги (аукціон) від 07 вересня 2018 року, які проведені через електронний майданчик оператора PROZORO, лот в ЕТС (dgf.prozorro.sale), номер лоту F11GL24200, з продажу права вимоги за Кредитним договором № 556/ФКВ-07 від 22 вересня 2007 року; визнати недійсним протокол електронного аукціону від 07 вересня 2018 року № UA-EA-2018-07-20-000211-b, складений за результатами вказаних торгів.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 21 вересня 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачем не надано доказів порушення його прав передачею майна на реалізацію та проведення торгів, а тому підстави визнання електронних торгів недійсними відсутні.

01 листопада 2023 року через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 , в інтересах якого дії адвокат Оганезов Олег Автанділович, на вказане судове рішення подав апеляційну скаргу, в якій посилаючи на порушення норм матеріального та процесуального права просив рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ТОВ «УКРПРОМБАНК» не було передано право вимоги за кредитним договором № 556/ФКВ-07 від 22 вересня 2007 року до ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», оскільки за відкритими даними Національного банку України, передача зобов`язань між вказаними юридичними особами відбувалась не в повному обсязі.

В Акті приймання-передачі до Договору про передачу активів та кредитних зобов`язань Укрпромбанку на користь Дельта банку № 2258, посвідчений 30 червня 2010 року приватним нотаріусом КМНО Соколовим О.Є., відсутній запис про передачу від ТОВ «УКРПРОМБАНК» та ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» прав за Кредитним договором N 9 556/ФКВ-07 від 22 серпня 2007 року та за Іпотечним договором № 556/ Zфквin -07, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Слоневською Д.В. за реєстровим № 3147.

Оригінал вказаних документів відповідачем надано не було, що свідчить про обґрунтованість заперечень про відсутність самого факту передачі прав вимого щодо нього від ТОВ «УКРПРОМБАНК» до Відповідача.

Відступлення АТ «ДЕЛЬТА БАНК» на користь ТОВ «ДЕБТ МЕНЕДЖМЕНТ ГРУП» заборгованості та переуступка вимог за Кредитним договором без згоди позичальника суперечить вимогам пунктів 11 та 17 частини 3 статті 18 Закону України «Про захист прав споживачів», призводить до зменшення гарантій, що виникають за договором для споживача та надання продавцю (виконавцю, виробнику) права в односторонньому порядку змінювати умови договору на власний розсуд або на підставах, не зазначених у договорі.

Він не був повідомлений про проведення торгів, що унеможливило скористатись право на викуп

ТОВ «Держзакупівлі.Онлайн», як організатором торгів було порушено процедуру проведення аукціону (торгів), оскільки останнім не розміщувалось повідомлення про проведення аукціону, тобто не забезпечено конкуренцію, а також занижено ціну продажу майнових прав.

Зазначав, що активом (майно) лоту (склад лоту) за протоколом електронного аукціону зазначено право вимоги за Кредитним договором N° 556/ФКВ-07 від 22 серпня 2007 року, при цьому права вимоги за іпотечним договором № 556/ Zфквin-07 від 22 серпня 2007 року не входило до вказаного лоту, а тому ТОВ «ДЕБТ МЕНЕДЖМЕНТ ГРУП» право вимоги за Іпотечним договором не набуло.

Також зазначав про порушення його прав укладеним Договором № 755/к купівлі-продажу майнових прав від 21 вересня 2018 року щодо безпідставної зміни валюти кредиту без згоди боржника.

11 січня 2024 року через систему «Електронний суд» представником АТ «Дельта Банк» - адвокатом Репало Олексієм Олександровичем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просив рішення суду залишити без змін.

Відзив мотивовано тим, що позивачем не надано доказів на підтвердження заявлених ним вимог.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 , представники ПАТ «Дельта Банк», ТОВ «Український промисловий банк», ТОВ «Держзакупівлі.онлайн», ОСОБА_2 не з`явилися.

Судові повістки-повідомлення про розгляд справи 08 лютого 2024 року, надіслані апеляційним судом на адреси сторін-учасників:

ОСОБА_1 передана телефонограма 17 січня 2024 року (том 2, а.с.43), судова повістка в електронному вигляді про розгляд справи отримана 18 січня 2024 року (том 2, а.с.46);

ПАТ «Дельта Банк» отримало 30 січня 2024 року (том 2, а.с.55), судову повістку-повідомлення про розгляд справи 08 лютого 2024 року надіслано апеляційним судом із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи отримано 19 січня 2024 року (том 2, а.с.51);

ТОВ «Український промисловий банк» поштове повідомлення повернулося з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (том 2, а.с.56-57), що у відповідності п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони;

ТОВ «Держзакупівлі.онлайн» отримало 01 лютого 2024 року (том 2, а.с.54);

ОСОБА_2 передана телефонограма 17 січня 2024 року (том 2, а.с.45), судова повістка в електронному вигляді про розгляд справи отримана 18 січня 2024 року (том 2, а.с.49), судову повістку-повідомлення про розгляд справи 08 лютого 2024 року надіслано апеляційним судом із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи отримано 19 січня 2024 року (том 2, а.с.52).

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу у відсутність осіб, що не з`явилися, явка яких у судове засідання обов`язковою не визнавалась, оскільки відповідно до частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача адвоката Оганезова О. А., який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення (пункт1 частини 1 статті 374 ЦПК України).

Згідно з частинами 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вище вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Судом встановлено, що 22 серпня 2007 року між ОСОБА_1 та ТОВ «УКРПРОМБАНК» укладено Кредитний договір № 556/ФКВ-07 від 22 серпня 2007 року, за яким позивач отримав кредит у вигляді відкличної відновлювальної кредитної лінії з лімітом 54 000,00 доларів США строком до 20 серпня 2010 року зі сплатою 13,80 % річних за користування кредитом (том 1, а .с. 8-15).

З метою забезпечення виконання грошових зобов`язань за Кредитним договором ОСОБА_1 передав в іпотеку ТОВ «УКРПРОМБАНК» за Іпотечним договором № 556/Zardin-07 за реєстровим № 3147, нерухоме майно, а саме: нежиле приміщення напівпідвалу 61а-2, 61а-3, 61а-5 в літ. «А-6», загальною площею 53,2 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

30 червня 2010 року між ТОВ «Укрпромбанк», AT «Дельта Банк» та Національним банком України було укладено Договір про передачу активів та кредитних зобов`язань «Укрпромбанку» на користь «Дельта Банку» (том 1, а. с. 16 20).

Відповідно до п. 4.1 Договору ТОВ «Укрпромбанк» передає (відступає) АТ «Дельта Банку права вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, що забезпечують виконання кредитних зобов`язань перед Національним банком, внаслідок чого Дельта Банк замінює «Укрпромбанк» як кредитора (стає новим кредитором) у зазначених зобов`язаннях.

За пунктом 4.2 Договору внаслідок передачі Укрпромбанком Дельта Банку прав вимоги до боржників, Дельта Банку переходить (відступається) право вимагати (замість Укрпромбанку) від боржників повного, належного та реального виконання обов`язків за кредитними та забезпечувальними договорами.

Відповідно до протоколу електронного аукціону № UA-EA-2018-07-20-000211-b від 08 вересня 2019 року лот F11GL24200, до якого входить - право вимоги за кредитним договором № 556/ ФКВ-07 від 22 серпня 2007 року, укладеним з фізичною особою; Забезпечення: 1. Нежитлові приміщення напівпідвалу загальною площею 53,2 кв. м., які знаходяться за адресою:

АДРЕСА_2 . Договір поруки із фізичною особою. Продаж відбувається за згодою заставодержателя реалізовано ТОВ «ДЕБТ МЕНЕДЖМЕНТ ГРУП». Початкова ціна лоту 1304388, 13 грн, ціна продажу- 404360,32 грн (том 1, а с. 21-22).

21 вересня 2018 року між ПАТ «Дельта банк» та ТОВ «ДЕБТ МЕНЕДЖМЕНТ ГРУП» укладено Договір купівлі-продажу майнових прав № 755/к, відповідно до умов якого останнє набуло право вимоги за Кредитним договором за № 556/ФКВ -07 від 22 серпня 2007 року з усіма додатками та додатковими угодами, що укладався між ТОВ «Український промисловий банк» та ОСОБА_1 .

Відповідно до пункту 1.1 вказаного Договору у порядку та на умовах, визначених цим договором, продавець передає у власність покупцеві, а покупець приймає у власність майнові права, які виникли та/або можуть виникнути у майбутньому та які включають право вимоги до боржників, майнових поручителів та фінансових поручителів, які виникли за укладеними договорами та/або на інших підставах, наведених у додатку №1 до цього договору.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).

Відповідно до частини 1 та 2 статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з положеннями статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України).

Згідно із частиною 1 статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частина 1 статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

З аналізу частини 1 статті 650, частини 1статті 655 та частини 4 статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина 1 статті 658 ЦК України).

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Отже, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу).

Подібний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17, провадження № 12-128гс18.

Згідно із частиною 2 статті 16, частиною 1 статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами 1-3, 5, 6 статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Наведене узгоджується з нормами частини 4 статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає можливість визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону.

Частиною 3 статті 55 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» ( у редакції на час проведення торгів) передбачено, що результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними. Визнання результатів аукціону недійсними тягне за собою визнання недійсним укладеного з переможцем договору купівлі-продажу.

Розглядаючи заяву про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута суду належить перевірити обставини його організації та проведення відповідно до положень розділів ІІІ, IV Закону про банкрутство.

Підставами для визнання результатів аукціону недійсними є недодержання ліквідатором або організатором аукціону вимог Закону про банкрутство щодо його проведення, зокрема, порядку визначенні початкової вартості майна, яке підлягає реалізації в ліквідаційній процедурі, проведення конкурсу та визначення організатора аукціону, оприлюднення оголошення про проведення аукціону та вимог до його змісту, порядку допуску до участі в аукціоні, дотримання строків та часу проведення аукціону, порядку проведення аукціону (повторного, другого повторного аукціону).

Отже, до предмету доказування у разі оскарження результатів аукціону входять з`ясування обставин дотримання ліквідатором та організатором аукціону вимог Закону про банкрутство до його проведення, зокрема, щодо порядку отримання згоди заставного кредитора на продаж майна банкрута, що є предметом забезпечення (стаття 42 Закону); щодо особливостей укладення договору на аукціоні (стаття 50 Закону); щодо порядку оприлюднення оголошення про проведення аукціону певного змісту, письмового повідомлення про проведення аукціону власника майна, замовника та інших осіб, визначених замовником (статті 58, 59 Закону); допуску до участі в аукціоні (стаття 61 Закону); допуску до місця проведення аукціону (стаття 63 Закону); порядку проведення аукціону (повторного, другого повторного аукціонів) (статті 64-68 Закону).

Порушення порядку організації будь-якого з вказаних елементів доказування, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки та проведення аукціону; правил, які регулюють сам порядок проведення аукціону; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів аукціону, є підставою для визнання результатів аукціону недійсними в цілому (аналогічна позиція наведена у постановах Верховного Суду від 26 лютого 2019 у справі № 911/3132/17, від 31 липня 2019 року у справі № 5004/1537/12, від 21 листопада 2019 року у справі № 20/5007/1475-Б/12).

Згідно з усталеної практики Верховного Суду при вирішенні спору про визнання недійсними результатів торгів (аукціону) необхідним є встановлення чи мало місце порушення вимог законодавства при його проведенні; чи вплинули ці порушення на результати аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17, від 25 квітня 2018 року у справі № 910/16955/17, від 11 червня 2019 року у справі № 920/1316/14, від 26 вересня 2019 року у справі у справі № 11/19).

Згідно з статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Зважаючи, що позивачем не надано доказів порушення його прав при проведенні торгів, яке могло бути підставою для визнання їх недійсними, висновки суду першої інстанції про залишення позову без задоволення є обґрунтованими.

Доводи ОСОБА_1 про продаж лоту за заниженою ціною, що вплинуло на обсяг його зобов`язань належним чином не підтверджено, даних щодо вартості майна, які б свідчили про суттєву різницю дійсної ціни та ціни продажу матеріали справи не містять.

Посилання позивача, що ПАТ «Дельта Банк» не набув права вимоги за спірними правочинами до нього, а тому не мав право в подальшому його відчужувати також належним чином не обґрунтовані.

Також, оскільки іпотечний договір укладено в забезпечення основного зобов`язання, то при проведенні торгів вказаний договір обґрунтовано включено до лоту, що відповідає вимогам Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідується, затвердженого Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 24 березня 2016 року № 388.

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі норм матеріального та процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, тому підстави для його скасування відсутні.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції немає.

Керуючись ст. ст. 367, 374 ч. 1 п. 1, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 21 вересня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 12 лютого 2024 року.

Головуючий Ю.М. Мальований

Судді І.В. Бурлака

В.Б. Яцина