Провадження № 2/712/3728/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11.11.2024 м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Чапліна Н.М., розглянувши позовну заяву Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

Черкаська міська рада звернулася у Соснівський районний суд м. Черкаси з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь територіальної громади міста Черкаси в особі Черкаської міської ради квартиру АДРЕСА_1 .

Під час вирішення питання про відкриття провадження суддя встановила, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

У порушення п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем в позовній заяві не зазначена ціна позову.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову в позовах про визнання права власності на майно або його витребування, вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

У якості доказу вартості майна суду може бути поданий звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Згідно ст. 3 Закону України " Про судовий збір" судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подається фізичною особою, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином, суд не може встановити розмір судового збору який необхідно сплатити позивачу, оскільки судовий збір визначається в залежності від ціни позову.

Так, позивач не навів підстави та не додав документи, з яких суд міг би визначити вартість майна, про витребування якого ставить вимогу позивач, або ж докази неможливості визначення точної ціни позову за вимогами майнового характеру на день подання позову.

Суд зазначає, що для усунення недоліків позовної заяви позивач зобов`язаний зазначити вартість майна, яке просить витребувати з чужого незаконного володіння та сплатити судовий збір у розмірі 1 % від вартості витребуваного майна, з урахуванням сплаченого судового збору у розмірі 3028,00 грн.

Крім того, при усуненні вищевказаних недоліків, позивачу також необхідно звернути увагу на суб`єктний склад учасників справи, оскільки у позовній заяві зазначено, що 29.01.2016 прийнято рішення про державну реєстрацію за ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право власності від 06.10.1999 і до реєстрації права власності ОСОБА_2 вказана квартира перебувала у комунальній власності, отже розгляд позову про витребування квартири може вплинути на її права та обов`язки.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. ст.ст.175, 177, 185, 187, 260, 261, 353 ЦПК України, Законом України "Про судовий збір", суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути, вказані в ухвалі недоліки, у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали.

У випадку неусунення вказаних недоліків позовна заява буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Чапліна