Провадження № 2-з/389/35/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2024 року суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Ябчик Н.М., розглянувши матеріали заяви, подану адвокатом Перемот Оксаною Григорівною, в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

09.12.2024 адвокат Перемот О.Г. звернулася до суду із заявою в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, заборонивши ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 користуватися легковим автомобілем DASIA SANDERO, державний номер НОМЕР_1 , а також заборонити будь-які дії, як то: реконструкція, ремонт, перепланування, перебудова, тощо житлового будинку АДРЕСА_1 .

Дану заяву про забезпечення позову мотивовано тим, що нею подається до суду позовна заява до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Згідно ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити або унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, роз`яснено, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно зі ст.151 КПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти.

Реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспортні дані інших сторін - фізичних осіб, які не є підприємцями, вказуються у випадку, якщо вони відомі заявнику.

У заяві про забезпечення позову шляхом накладення арешту на активи, які є предметом спору у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, мають бути наведені у достатньому обсязі дані, які дають змогу вважати активи необґрунтованими, а у заяві про забезпечення позову шляхом накладення арешту на інші активи відповідача, які відповідають вартості активів, які є предметом спору, - також обґрунтування неможливості накладення арешту саме на оспорювані активи. Якщо у такій заяві про забезпечення позову порушується питання про її розгляд без повідомлення відповідача, у ній також має бути наведено належне обґрунтування такої необхідності.

Дослідивши матеріли заяви про забезпечення позову, подану до суду до подання позовної заяви, встановлено, що останню підписано та подано представником заявника, але при цьому до матеріалів заяви не долучено доказів, які підтверджують повноваження адвоката Перемот О.Г. на представництво інтересів ОСОБА_1 .

Крім того, заявником у поданій заяві зазначено лише ОСОБА_1 , при цьому, не зазначено інших сторін у справі у разі подачі цивільного позову до суду, інтересів яких стосуватиметься прийняте рішення у задоволенні чи відмові у задоволення поданої заяви.

Згідно з ч.10 ст.153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Отже, зважаючи на вище викладене, заява про забезпечення позову підлягає поверненню заявнику.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 149-153, 260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову, повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі через апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Знам`янського

міськрайонного суду

Кіровоградської області Ябчик Н.М.