Справа № 211/1842/24
Провадження № 2/211/2671/24
У Х В А Л А

іменем України

06 листопада 2024 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Ткаченко С.В.,

при секретарі Бірж Д.В.,

за участю: представника позивача адвоката Горбачевської І.П., відповідача ОСОБА_1 та його представника адвоката Сілкіної М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривий Ріг питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на частину земельної ділянки.

УСТАНОВИВ:

В провадженні Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвалою суду від 15.04.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження. Справу призначено до підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 21.08.2024 року підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду.

24 вересня 2024 року від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на частину земельної ділянки. В якій просив визнати причини пропуску строку для подання зустрічної позовної заяви поважними та поновити процесуальний строк на подання зустрічної позовної заяви, а також прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву.

Представник позивача у судовому засіданні щодо прийняття зустрічного позову поклалася на розсуд суду оскільки у тексті позовної заяви ОСОБА_1 позов визнав, , однак зауважила, що він пропустив строк подачі такого позову без поважних причин..

Відповідач та його представник на прийнятті зустрічної позовної заяви наполягали.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, ознайомившись з матеріалами справи та з поданим зустрічним позовом, клопотанням про поновлення строку, дійшов такого висновку.

Відповідно до положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Одними із основних засад цивільного судочинства визначено розумність строків розгляду справи судом та рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 5 ст. 12 ЦПК України на суд покладається обов`язок щодо сприяння всебічному і повному з`ясуванню обставин справи шляхом роз`яснення особам, які беруть участь у справі, їх прав та обов`язків, попередження про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяння здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених законом.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Вирішуючи клопотання відповідача про поновлення строку на подання зустрічного позову, суд виходить з такого.

Положеннями ст. 123 ЦПК України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок

За змістом ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд враховує, що поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, відбувається за заявою заявника і суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову, відповідач посилається на скрутне матеріальне положення, однак доказів зазначеного суду не надав.

На переконання суду такі посилання відповідача не можуть слугувати підставами для поновлення строку для подачі зустрічної позовної заяви, з огляду на таке.

Вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

Сам лише факт заявлення стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки клопотання про відновлення строку повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Суд не вбачає поважних причин пропуску відповідачем строку для пред`явлення зустрічного позову.

Встановивши, що відповідач пропустив строк на звернення до суду із зустрічним позовом, суд не встановив поважних причин, що перешкоджали подати його вчасно, тому суд дійшов до висновку про повернення зустрічної позовної заяви заявнику роз"яснивши ОСОБА_1 , що він не позбавлений права звернутися до суду з позовом в загальному порядку..

На підставі викладеного, керуючись ст. 193, 194, 260, 261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на частину земельної ділянки - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: С. В. Ткаченко

Повний текст ухвали складено 07 11 2024