Справа № 638/7750/24
Провадження № 2/638/7098/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м.Харкова РибальченкоЛ.М., розглянувши питання можливості прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Макушева Наталія Віталіївна про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

встановив:

ОСОБА_3 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому просить визнати її добросовісним набувачем нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 згідно рішення Харківського апеляційного суду від 12 березня 2024 року по справі № 638/3048/19, яке вступило в законну силу.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01 травня 2024 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження.

08 листопада 2024 року до суду від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Макушева Н.В., в якій просять витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 63/100 нерухомого майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 ; витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_1 37/100 нерухомого майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що є спільною сумісною власністю.

Дослідивши матеріали позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 175-176 ЦПК України.

У порушення п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем в позовній заяві не зазначена ціна позову.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову в позовах про визнання права власності на майно або його витребування, вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

У якості доказу вартості майна суду може бути поданий звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Згідно ст. 3 Закону України " Про судовий збір" судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подається фізичною особою, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином, суд не може встановити розмір судового збору який необхідно сплатити позивачу, оскільки судовий збір визначається в залежності від ціни позову.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Так, позивачі не додали документи, з яких суд міг би визначити вартість майна, про витребування якого ставлять вимогу позивачі, або ж докази неможливості визначення точної ціни позову за вимогами майнового характеру на день подання позову.

Суд зазначає, що для усунення недоліків позовної заяви позивачі зобов`язаний зазначити вартість майна, яке просить витребувати з чужого незаконного володіння та сплатити судовий збір у розмірі 1 % від вартості витребуваного майна з урахуванням положень ч. 7 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір».

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості вирішити питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви.

Керуючись статями 175,177,185 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , приватний нотаріус Макушева Наталія Віталіївна про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Надати позивачам строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала в частині визначення судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Л.М. Рибальченко