Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1402/23
Провадження № 2-п/382/1/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2024 року м. Яготин

Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Нарольського М. М.,

при секретарі Матвієнко Ю. Л.,

за участю представника відповідача адвоката Корнійчук Я. П. (в режимі відеоконференцзв`язку),

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Корнійчук Яни Петрівни про перегляд заочного рішення Яготинського районного суду Київської області від 05.12.2023 у справі № 382/1402/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКР КРЕДИТ ФІНАНС" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Корнійчук Я. П. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Яготинського районного суду Київської області від 05.12.2023 року, просив його скасувати та призначити справу до розгляду.

В обґрунтування заяви вказував, що в судові засідання він не з' являвся, так як про час, місце та розгляд даної цивільної справи не був належним чином повідомлений, оскільки він мешкає не за місцем своєї реєстрації, а у м. Бориспіль, що підтверджується довідкою.

Також, в обґрунтування заяви відповідач зазначив, що умови укладеного ним з банком договору не відповідають загальним засадам цивільного законодавства про договір щодо справедливості, добросовісності, розумності його умов. Строк надання кредиту і строк кредитування є тотожними поняттями, а тому одночасне вживання цих понять та визначення різних строків є маніпуляцією на користь кредитодавця (п. п. 2.4, 2.8 договору);встановлення різних назв процентів за користування кредитом та їх змінний розмір є прихованою мірою відповідальності позичальника за порушення строків сплати процентів (п. п. 2.3, 2.6, 3.4-3.9 договору); порядок нарахування процентів за "пільговою" ставкою є незрозумілим; нарахована позивачем сума відсотків за користування кредитом не відповідає вимогам законодавства про захист прав споживачів (ст. ст. 3, 509, 627 ЦК України).

Ухвалою суду від 17.01.2024 року призначено розгляд заяви.

В засідання позивач не з`явився, про розгляд заяви повідомлений в установленому законом порядку. Представник відповідача взяв участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку; вимоги заяви підтримав з викладених в ній підстав.

Відповідно до ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Заслухавши пояснення представника заявника (відповідача), розглянувши матеріали справи та заяви, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ТОВ "УКР КРЕДИТ ФІНАНС" звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості станом на 22.08.2023 року в розмірі 66 900 грн, яка складається з 10000 грн простроченої заборгованості за кредитом, 56900 грн простроченої заборгованості за нарахованими процентами за договором про відкриття кредитної лінії № 0853-2915 від 21.11.2021 року.

Ухвалою від 07.09.2023 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 18.09.2023 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

05.12.2023 року відповідач повторно в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату проведення судових засідань повідомлявся за зареєстрованим місцем проживання та відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України є повідомленим належним чином, оскільки поштове повідомлення повернулися до суду з відміткою відділення поштового зв`язку, що відповідач відсутній за вказаною адресою. Відповідач про поважність причин не з`явлення суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав, іншої адреси суду не повідомив.

На підставі зазначеного, суд відповідно до ст. ст. 280, 281 ЦПК України ухвалив, без постановлення окремого документу, провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, ухваливши рішення від 15.12.2023 року.

При вирішенні заяви про перегляд заочного рішення суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно з вимогами статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 288 ЦПК України).

Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до довідки від 31.08.2023 року № 08-28/4186 Яготинської міської ради, відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Із матеріалів справи вбачається, що направлена двічі на зазначену зареєстровану адресу проживання відповідача судова кореспонденція повернулася до суду з відміткою відділення поштового зв`язку "адресат відсутній за вказаною адресою".

Суд також звертає увагу, що саме ця адреса зазначена й безпосередньо у заяві про перегляд заочного рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що відповідач двічі належним чином повідомлявся судом про розгляд справи за зареєстрованим місцем проживання: АДРЕСА_1 , що відповідає положенням ЦПК України.

Таким чином, виходячи із положень статей 128, 129, 130, 131 ЦПК України, оскільки відповідач в процесі розгляду справи по суті до ухвалення рішення від 15.12.2023 року не повідомив суду іншої адреси, направлені на його адресу місця реєстрації судові повістки вважаються врученими, а сторона повідомленою.

Суд також враховує, що розгляд справи за відсутності учасника справи, який згідно з положеннями національного законодавства вважається повідомленим належним чином, не може розцінюватись як порушення принципу рівності сторін.

Згідно з параграфом 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Христов проти України" ("Khristov v. Ukraine", заява № 24465/04), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу "Брумареску проти Румунії" ("Brumarescu v. Romania", заява №28342/95, п. 61).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу "res judicata", тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу "Рябих проти Росії" ("Ryabykh v. Russia", заява №52854/99, п. 52).

Враховуючи вищевикладене, у даному випадку доводи про фактичне проживання особи за іншою адресою (відсутні відомості про те, що місцезнаходження, місце проживання чи перебування відповідача зареєстровані у встановленому законом порядку за іншою адресою, зоакрема, за зазначеною у довідці адресою) не можуть бути розцінені судом в якості достатньої підстави для скасування судового рішення.

Крім цього суд зазначає, що з`ясування причин неявки само по собі не може бути підставою для скасування заочного рішення.

Для цього відповідач має зазначити докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин, в силу ч. 1 ст. 288 ЦПК України, повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Станом на день подачі заяви про перегляд заочного рішення на спростування мотивів, викладених у рішенні суду, заявник до поданої заяви не надав суду жодного доказу по суті справи. Тобто, фактично відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні заочного рішення.

Суд вважає, що пояснення та докази, на які посилається сторона відповідача у своїй заяві, фактично зводяться лише до його правової позиції щодо предмету спору та фактичної переоцінки доказів та обставин, які судом оцінені і встановлені при ухвалені рішення, тобто заявник фактично не погоджується з прийнятим рішенням, здійсненою судом оцінкою доказів та встановленими обставинами справи і відповідно застосованими нормами чинного законодавства України.

За таких обставин, посилання сторони відповідача не можна визнати доказами, що мають істотне значення для правильного вирішення справи в розумінні положень ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а вони можуть бути підставою для апеляційного перегляду рішення суду, оскільки суд першої інстанції не може скасувати заочне рішення суду для надання іншої правової оцінки тим самим доказам у справі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для скасування заочного рішення, а тому заяву необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 259-261, 287, 288, 353-355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Корнійчук Яни Петрівни про перегляд заочного рішення Яготинського районного суду Київської області від 05.12.2023 у справі № 382/1402/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УКР КРЕДИТ ФІНАНС" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення суду починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя М. М. Нарольський