Провадження № 2/947/5889/24
УХВАЛА

11.11.2024 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Луняченко В.О., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

З позовом про розірвання шлюбу між нею та ОСОБА_2 , який зареєстрований 24.11.2023 року Київським ВДРАЦС у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Одеса), актовий запис №1486 до Київського районного суду м.Одеси звернулась ОСОБА_1 .

Згідно автоматизованого розподілу справу було передано на розгляд судді Київського районного суду м. Одеси Луняченко В.О.

Форма позовної заяви, її зміст та інші вимоги визначені ст. 175, 177 ЦПК України.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки надана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, а саме: до заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Одночасно з позовом позивач надала клопотання про звільнення її від сплати судового збору або частково або повністю. При цьому позивач посилається на те, що у позивача скрутне матеріальне становище, є внутрішньо- переміщеною особою, перебуває у «цивільному шлюбі» від якого має двох малолітніх дітей.

Так, згідно ч.1 ст.136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Проте, відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за №10, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (в редакції 2004 р.) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, у клопотанні про звільнення або часткове звільнення від сплати судового збору не викладено обставин і не зазначено доказів, що за своїм повним майновим станом, а не лише відсутності доходів та наявності статусу ВПО, наявність двох малолітніх дітей, позивач позбавлений можливості сплатити судовий збір.

Враховуючи характер заявлених позовних вимог, а також те, що позивачем, будь-яких доказів її майнового стану (довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо) не надав, з огляду на те, що позивач не є особою з інвалідністю, не віднесено до інших пільгових категорій, а безпідставне ненадходження до державного бюджету коштів за сплату судового збору порушує інтереси держави, суддя вважає, що у задоволенні клопотання про звільнення або часткове звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, передбачена сплата судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 гривень).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимоги немайнового характеру, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», які необхідно сплатити за реквізитами Київського районного суду міста Одеси (отримувач коштів ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101 , Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0015756, Код класифікації доходів бюджету 22030101) та надати до суду докази його сплати.

Позивач, як вбачається з відповіді №870096 з Єжиного державного демографічного реєстру від 28.10.24 має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ; згідно довідки від 29.04.2024 №5106- є внутрішньо- переміщеною особою та має фактичне місце проживання /перебування за адресою: АДРЕСА_2 .

На запит суду щодо зареєстрованого місця проживання, ВАДР ГУ ДМС в Одеській області повідомлено суд, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_3 та 16.04.2021 року знятий з обліку, що також вбачається з відповіді №870109 від 28.10.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру.

Відповідно до частини 1 та 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст.175,177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення або часткове звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюб- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Луняченко В. О.