04.11.2024 Суддя Попова В. О.
Справа № 644/393/19
Провадження № 6/644/132/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2024 м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді - Попової В.О., за участю секретаря - Плаксій К.А., представника заявника - адвоката Рижкова І.П., представника позивача Харківської міської ради - Мироненка О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Рижкова Івана Петровича про поворот виконання заочного рішення по цивільній справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - державний реєстратор Зідьківської селищної ради Зміївського району Харківської області Маслова Л.І., про скасування рішення про державну реєстрацію права власності,-

УСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 - адвокат Рижков І.П. звернувся до суду з заявою про поворот виконання рішення суду, в якій просить здійснити поворот виконання заочного рішення Орджонікідзевського районного суд м. Харкова від 02.07.2019 року у справі №644/393/19 шляхом поновлення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності за ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна - садовий будинок АДРЕСА_1 (реєстраційний номер №101), запис про право власності №21539684, на підставі рішення державного реєстратора Зіньківської селищної ради Зміївського району Харківської області Маслової Л.І. від 25.07.2017 року №36289610 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Заява обґрунтована тим, що заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.07.2019 задоволено позов Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Державний реєстратор Зіньківської селищної ради Зміївського району Харківської області Маслова Л.І., та ухвалено: скасувати рішення державного реєстратора Зіньківської селищної ради Зміївського району Харківської області Маслової Л.І. від 25.07.2017 року №36289610 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень стосовно об`єкту нерухомого майна - садового будинку АДРЕСА_1 (реєстраційний номер №101) за ОСОБА_1 (справа №644/393/19). Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13.11.2019 скасовано заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.07.2019 у справі №644/393/19, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.09.2020 у справі №644/393/19 в задоволенні позову Харківської міської ради до ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності відмовлено. Постановою Харківського апеляційного суду від 24.02.2021 апеляційну скаргу Харківської міської ради задоволено частково. Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.09.2020 змінено в частині мотивів відмови в задоволенні позову. Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.02.2023 касаційні скарги Харківської міської ради та ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.09.2020 та постанову Харківського апеляційного суду від 24.02.2021 змінено, виклавши їх мотивувальні частини в редакції цієї Постанови. З відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформаційна довідка №358286036 від 13.12.2023) вбачається, що заочне рішення суду було виконано - в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості про право власності на вказаний об?єкт нерухомого майна за реєстраційним номером 101.

Представник заявника адвокат Рижков І.П підтримав заявлені вимоги з підстав, викладених у заяві.

Представник позивача Харківської міської ради Мироненно О.О просив відмовити в задоволенні заяви в звязку зі спливом строку на звернення заяви про поворот виконання рішення .

В судове засідання інші учасники не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час та місце слухання справи. Відповідно до ч.10 ст. 444 ЦПК України неявка стягувача та боржника не перешкоджає розгляду заяви про поворот виконання.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши письмові матеріалами, суд приходить наступного.

Згідно ч.9 ст.444 ЦПК України якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно вимог ч.ч.5, 6 ст. 444 ЦПК України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим судовим рішенням.

Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Він можливий лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням.

У Рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року№ 13-рп/2011 у справі за конституційним зверненням військової частини щодо офіційного тлумачення положення пункту 28 частини першої статті 293 ЦПК України у взаємозв`язку з положеннями пунктів 2, 8 частини третьої статті 129 року Конституції України вказано, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Таким чином, поворот виконання рішення є способом захисту майнових прав сторони, який не може бути застосований у справах, де предметом спору є немайнові права.

Крім того, поворот виконання рішення можливий за будь-якими справами, але за наявності таких умов: 1) щоб позивач отримав від відповідача в порядку виконання рішення майно чи гроші; 2) щоб виконане рішення було скасовано вищестоящим судом повністю чи змінено із задоволенням позовних вимог у меншому розмірі. В усіх інших випадках розгляд питань про повернення стягненого в порядку цивільного судочинства відбуватися не може.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року (справа №203/2612/13-ц).

Відповідно до частин першої, другої статті 444 ЦПК України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Відповідно до ч. 9 ст. 444 ЦПК України якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно з ч.6 ст.444 ЦПК України до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Поворот виконання рішення полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

Тому суди на забезпечення такої гарантії відновлення прав учасників процесу, як поворот виконання рішення мають задовольняти відповідні заяви та повертати відповідачеві стягнені кошти за скасованим судовим рішенням у разі відсутності обмежень, установлених законом.

З огляду на положення наведених вище статей ЦПК, за результатами повороту виконання суд зобов`язує позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнуті з нього за скасованим рішенням грошові суми, майно або його вартість.

Подібні висновки зроблені у постановах Верховного Суду від 20 червня 2019 року у справі № 336/9595/14, від 26 травня 2022 року у справі № 405/3788/19 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2019 року у справі № 569/15646/16-ц

Судом встановлено, що рішенням державного реєстратора Зідьківської селищної ради Зміївського району Харківської області Маслової Л.І. винесено рішення від 25 липня 2017 року №36289610 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень стосовно об`єкту нерухомого майна садового будинку АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, номер інформаційної довідки 154168017, (а.с. 20-23, том 1 матеріалів справи №644/393/19).

Заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02 липня 2019 року задоволено позов Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - державний реєстратор Зідьківської селищної ради Зміївського району Харківської області Маслова Л.І., про скасування рішення про державну реєстрацію права власності (справа №644/393/19, провадження № 2/644/930/19); ухвалено скасувати рішення державного реєстратора Зідьківської селищної ради Зміївського району Харківської області Маслової Л.І. від 25 липня 2017 року №36289610 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень стосовно об`єкту нерухомого майна садового будинку АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 101) за ОСОБА_1 та стягнути з ОСОБА_1 , на користь Харківської міської ради судовий збір в розмірі 1 921 грн.

З інформаційної довідки № 358286036 вбачається, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомості про право власності на об`єкт нерухомого майна садового будинку АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці № НОМЕР_1 в садівничому товаристві «Електроенергетик» - відсутні,(а.с.6 матеріалів заяви про поворот виконання рішення).

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13 листопада 2019 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення задоволено, заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02 липня 2019 року скасовано та справу призначено до розгляду в судовому засіданні.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21 вересня 2020 року в задоволенні позову Харківської міської ради до ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного суду від 24.02.2021 апеляційну скаргу Харківської міської ради задоволено частково. Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.09.2020 змінено в частині мотивів відмови в задоволенні позову.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.02.2023 касаційні скарги Харківської міської ради та ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.09.2020 та постанову Харківського апеляційного суду від 24.02.2021 змінено, виклавши їх мотивувальні частини в редакції цієї постанови.

В заяві про поворот виконання рішення суду представник ОСОБА_1 адвокат Рижков І.П. просить здійснити поворот виконання заочного рішення Орджонікідзевського районного суд м. Харкова від 02.07.2019 року шляхом поновлення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності за ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна .

Разом з тим, заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.07.2019 у справі 644/393/19 скасовано рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень стосовно об?єкту нерухомого майна. Судом не досліджувались обставини існування в особи права власності на предмет нерухомості, не встановлювалися правові підстави, на яких особа набула таке право.

В постанові ОП КГС ВС від 24.01.2020 у справі № 910/10987/18 Державна реєстрація не є способом набуття права власності, а лише становить засіб підтвердження фактів набуття речових прав на нерухоме майно.Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Згідно зі ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (державна реєстрація прав) - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За змістом наведеної норми державна реєстрація прав не є підставою набуття права власності, а є лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності з фактом його державної реєстрації. Сама по собі державна реєстрація прав не є підставою виникнення права власності, такої підстави закон не передбачає.

Щодо скасування рішення державного реєстратора, суд звертає увагу на пункти 1-3 частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»:

-так, відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню;

-у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні докази про те, що сторона заявника зверталася до державного реєстратора з відповідною заявою та що останнім було відмовлено у здійсненні відповідних реєстраційних дій .

Таким чином, поворот виконання судового рішення є способом захисту майнових прав сторони, який не може бути застосований у справах, де предметом спору є немайнові права, зокрема скасування рішення державного реєстратора та право на вимогу про внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Саме до таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 953/10909/20 (провадження №61-4407св22).

Відтак, вимоги заяви представника ОСОБА_1 адвоката Рижкова І.П. поворот виконання заочного рішення Орджонікідзевського районного суд м. Харкова від 02.07.2019 року у справі №644/393/19 шляхом поновлення в Держреєстрі права власності на об`єкт нерухомого майна за ОСОБА_1 не ґрунтуються на вимогах закону.

Суд вважає, що заява про поворот виконання рішення є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Доводи представника позивача Харківської міської ради - Мироненка О.О. щодо спливу встановленого строку на подачу заяви про поворот виконання судового рішення, є безпідставними, оскільки відповідно до ч.10 ст.444 ЦПК України заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

Як зазначалось вище, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.02.2023 касаційні скарги Харківської міської ради та ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.09.2020 та постанову Харківського апеляційного суду від 24.02.2021 змінено, виклавдено їх мотивувальні частини в редакції цієї постанови. .

Оскільки представник заявника звернувся до суду із заявою про поворот виконання судового рішення 22.12.2023, тобто протягом одного року з дня ухвалення вказаної вище постанови суду касаційної інстанції, то строк на подачу заяви не пропущено.

Керуючись ст.ст. 258 -260, 444 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Рижкова Івана Петровича про поворот виконання судового рішення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 05.11.2024.

Суддя Попова В.О.