МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

04 жовтня 2024 року Справа №370/929/24

Суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви,

в с т а н о в и в :

До Макарівського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння та скасування рішення державного реєстратора, яка ухвалою суду від 08.05.2024 року залишена без руху, а заявнику надано строк 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали суду для виправлення вказаних в ухвалі суду недоліків позовної заяви, а саме:

1) У порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Так, згідно ч. 5 ст. 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються, зокрема, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб), а згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження» обов`язковим реквізитом виконавчого листа, виданого на підставі, та у чіткій відповідності до судового рішення, також є реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті) боржника (для фізичних осіб - платників податків).

Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання можливого судового рішення про задоволення позову, позивачу слід в обов`язковому порядку вказувати у позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача, оскільки його відсутність у майбутньому буде підставою для повернення виконавчого документу без виконання (зокрема і щодо стягнення судових витрат). При цьому, у випадку відсутності у позивача такої інформації, вона може бути витребувана судом у порядку та строки, передбачених ст. 84 ЦПК України при відкритті провадження у справі за письмовим клопотанням позивача. Наразі клопотання про витребування ідентифікаційного коду відповідачів до позовної заяви не додано, а з власної ініціативи витребувати вказану інформацію суд позбавлений процесуальної можливості. При цьому звертаю увагу позивача, що без зазначення дати народження відповідачів (що є ідентифікуючими даними особи) у відповідному клопотанні про витребування доказів, отримання інформації про ідентифікаційний код відповідачів є неможливим.

2) У порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві не зазначено ціну позову, яка відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про витребування майна визначається вартістю майна.

Дійсна вартість нерухомого майна згідно законодавства визначається експертним шляхом, зокрема відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», з поданням відповідного звіту про оцінку майна. Вказаний недолік слід усунути, шляхом визначення дійсної вартості спірного нерухомого майна експертним шляхом, станом на час подання зазначеного позову до суду.

3) У порушення ч. 4 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України, ОСОБА_1 зазначаючи в позові про те, що він звільнений від сплати судового збору відповідно до закону, при цьому не вказує підстави звільнення від сплати судового збору та не додає до позовної заяви документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В інакшому випадку позивачу слід сплатити судовий збір у наступних розмірах.

Так, розмір судового збору у позовах майнового характеру (позовні вимоги про витребування майна) визначається у відсоткову співвідношенні до ціни позову. Відповідно до ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що становить 1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що становить 15140,00 грн.). Таким чином, після визначення ціни позову (дійсної вартості спірного майна), позивачу слід сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, вказаних вище.

Кім того, відповідно до вимог ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. При цьому, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що становить 1211,20 грн.).

Оскільки позовна заява містить 4 вимоги немайнового характеру про скасування 4-х рішень державного реєстратора, позичу слід сплатити судовий збір за 4 вимоги немайнового характеру у розмірі 4844,80 грн. (1211,20 х 4).

Копію ухвали суду від 08.05.2024 року позивач ОСОБА_1 отримав 24.09.2024 року у приміщені суду, про що свідчить його підпис на супровідному листі.

04.10.2024 року через канцелярію суду від позивача ОСОБА_1 надійшла письмова заява, в якій він просить продовжити строк, встановлений судом, для усунення недоліків позовної заяви, посилаючись на те, що ним було замовлено у суб`єкта оціночної діяльності Приватного підприємства «ЕНЕРГОМАКС» звіт про оцінку земельної ділянки, який станом на подачу даної заяви не був закінчений, тому необхідно більше часу.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи наведене, вважаю за необхідне продовжити позивачу, встановлений судом строк на усунення недоліків позовної заяви, враховуючи при цьому вимоги ч.2 ст.185 ЦПК України, згідно якої строк на усунення недоліків не може перевищувати десяти днів.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції позовної заяви у кількості примірників відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, з зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків відповідачів або ж поданням відповідного клопотання про витребування доказів; з зазначенням ціни позову та поданням відповідного звіту про оцінку майна; зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору та поданням документів на підтвердження таких підстав, в інакшому випадку наданням документу, що підтверджує сплату судового збору у вказаних вище розмірах.

У разі неусунення вказаних недоліків заяви у встановлений судом строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Керуючись ст.ст. 127, 175,177, 185, 260 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Продовжити позивачу ОСОБА_1 , встановлений судом строк на усунення недоліків позовної заяви, надавши заявнику строк 10 (десять) днів з моменту отримання копії даної ухвали суду для виправлення вказаних в ухвалі суду недоліків заяви.

У разі, якщо вказані недоліки не будуть виправлені, позовна заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу/представнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Косенко