ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/335/24
Головуючий у першій інстанції Ус О.В.
Доповідач Пузанова Л.В.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

21 серпня 2024 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Пузанової Л.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Харченко Дмитро Миколайович, на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 13 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про витребування майна із незаконного чужого володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання добросовісним набувачем,

встановив:

13 січня 2022 року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, проголосивши його вступну та резолютивну частини, повний текст судового рішення складено 24 січня 2022 року.

08 серпня 2024 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Харченко Дмитро Миколайович, через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» звернулася з апеляційною скаргою на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 13 січня 2022 року.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження скаржник зазначила, що про відновлення провадження у справі ні вона, ні адвокат обізнані не були, так само як і про прийняте судом апеляційної інстанції рішення щодо повернення її апеляційної скарги, поданої 23.02.2022 року, про яке дізналася лише 12.06.2024 року.

Відповідно до статті 354 ЦПК України, якою визначені строки на апеляційне оскарження, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Разом з тим, за приписами частини другої статті 358 ЦПК, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

З огляду на матеріали справи, її розгляд відбувся 13 січня 2022 року із проголошенням вступної та резолютивної частини рішення суду, повне рішення суду складено 24.01.2022 року.

23 лютого 2022 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Харченко Дмитро Миколайович, подала на зазначене рішення апеляційну скаргу.

Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Харченко Дмитро Миколайович, було повернуто особі, що її подала.

08 серпня 2024 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Харченко Дмитро Миколайович, через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» повторно звернулася з апеляційною скаргою на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 13 січня 2022 року.

Звертаючись із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке міститься в апеляційній скарзі, скаржниця вказала, що ні вона, на адвокат Харченко Д.М. не знали про відновлення провадження у справі, так само як і про ухвалу, якою апеляційний суд повернув її апеляційну скаргу. Про вказане судове рішення дізналася лише 12.06.2024 року.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі "Мусієнко проти України", № 26976/06).

Стверджуючи про те, що будучи внутрішньо переміщеною особою, не мав можливості отримувати інформацію щодо відновлення процесуальних дій у цій справі, адвокат Харченко Д.М. не виклав обставин, які були перешкодою для вчинення ним необхідних процесуальних дій за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи враховуючи, що відповідно до частин шостої та сьомої статті 14 ЦПК України в редакції, що діяла станом на серпень 2023 року, адвокати реєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку, а з набранням чинності Законом України №3424-ІХ від 19.10.2023 року адвокати зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, що забезпечує обмін документами, в тому числі процесуальними документами в обов`язковому порядку.

Інформація, отримана із системи документообігу апеляційного суду свідчить про те, що крім направлення копії ухвали від 30.08.2023 року учасникам справи поштою, ухвала про повернення апеляційної скарги була надіслана адвокату Харченку Д.М. в його електронний кабінет та доставлена 30.08.2023 року о 17 годині 26 хвилин.

За приписами частини сьомої статті 372 ЦПК України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Які обставини перешкодили адвокату Харченку Д.М. отримати необхідну інформацію щодо повернення апеляційної скарги у цій справі скаржник у заяві про поновлення процесуального строку не зазначає, в той час як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, та належним чином повідомлена по час і місце розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Доказів про те, що судом чинились будь-які перешкоди в отриманні інформації про стан судового провадження чи копії судового рішення скаржником не надано, і на такі обставини вона також не посилається.

Згідно із частиною 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутись до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі на підставі пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

При цьому поважними причинами пропущення строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, які беруть участь у справі. Поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду без доведеності поважності причин його пропуску не забезпечить рівноваги між інтересами сторін та правової визначеності у цивільних відносинах, які є складовими принципу верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави для поновлення пропущеного строку. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження» (рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Воловік проти України» від 06 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року).

Коли строк для оскарження поновлюється після спливу значного періоду часу без жодної потреби у виправленні серйозних судових помилок чи недоліків правосуддя, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Тоді як вирішення питання про будь-яке поновлення строку на оскарження відноситься саме до повноважень національних судів, такі повноваження не є необмеженими. У кожній справі національні суди мають перевірити, чи є підстави для поновлення строку на оскарження виправданими, а також обґрунтувати своє рішення про поновлення строку (SABADASH v. UKRAINE № 28052/13, § 31-34, ЄСПЛ, від 23 липня 2019 року).

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених у статті 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на зазначене, викладені у клопотанні ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Харченко Дмитро Миколайович, підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції від 13 січня 2022 року не відповідають положенням частини другої статті 354 ЦПК України, на яку послалася скаржниця як на підставу для поновлення процесуального строку, що не позбавляє її права вказати інші підстави для поновлення строку з врахуванням вимог частини другої статті 358 ЦПК України, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху та надати скаржниці строк для звернення із відповідною заявою, зазначивши інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Роз`яснити скаржнику, що згідно частиною четвертою статті 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано ним в зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 ЦПК України.

Крім того, в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України скаржником до апеляційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Не містить апеляційна скарга і посилання на наявність підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1.6 частини 2статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VIз послідуючими змінами за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи ставку судового збору, що підлягала сплаті станом на день подання позову майнового характеру (серпень 2020 року), при поданні апеляційної скарги необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 12 000 грн ((800 000 х 1%) х 150%).

Наведені обставини відповідно до статей 185, 357 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 354, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу залишити без руху.

Надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для звернення до суду апеляційної інстанції із заявою, в якій зазначити інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, та доказів сплати судового збору у розмірі 12 000 грн за платіжними реквізитами Херсонського апеляційного суду («Отримувач коштів: ГУК у Херсон обл/Херсон р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37959517; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача - UA0021451; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу 101 (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (Дата оскаржуваного рішення) по справі (Номер справи), Херсонський апеляційний суд, або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Роз`яснити скаржнику, що неподання відповідної заяви в зазначений строк - є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження, а неподання документів щодо сплати судового збору - для визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення.

Відповідні документи скаржник має подати до Херсонського апеляційного суду (адреса: вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, 1-а, м.Херсон), або за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), з посиланням на номер провадження № 22-ц/819/335/24.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Херсонського

апеляційного суду Л.В.Пузанова