Провадження номер 2/205/4350/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2024 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська, у складі:

головуючого судді Бізяєвої Н.О.

за участю секретаря судового засідання Акіменко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро, в порядку спрощеного позовного провадження, клопотання ОСОБА_1 про надання строку на примирення у справі 205/12731/24,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2024 року ОСОБА_2 звернулась до Ленінського районного м. Дніпропетровська з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить: розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрований 20 вересня 2008 року Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 630.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 вересня 2024 року справу прийнято до розгляду і відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

В судове засідання 05 грудня 2024 року відповідачем ОСОБА_1 подано клопотання, зареєстроване в канцелярії, в якому останній вважаючи можливим врятування шлюбу, просить надати строк на примирення, судове засідання провести без його участі.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання 05 грудня 2024 року не з`явились, будь-яких заяв або клопотань не надала. Матеріали справи містять клопотання позивача, зареєстроване в канцелярії 04 листопада 2024 року в якому просить проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримує.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється фіксування підготовчого судового процесу звукозаписувальними технічними засобами, ведеться протокол судового засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд, вирішуючи заявлене відповідачем клопотання про надання строку на примирення з позивачем, дійшов наступного висновку.

Статтею 5 СК України встановлено, що держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї.

Згідно із статтею 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц зазначено, що тлумачення статті 111СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

При цьому, суд звертає увагу, що поняття «моральні засади суспільства» діючим законодавством не визначено, а тому при вирішення питання чи не буде надання часу на примирення суперечити моральним засадам суспільства суд застосовує положення ст. 24 СК України, яке закріплює вільну згоду жінки та чоловіка на шлюб та заборону примушування жінки та чоловіка до шлюбу.

В абзаці 2 та 3 пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року роз`яснено, що передбачене частиною 1 статті 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (частина 5 статті 191 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Встановлено, що 20 вересня 2008 року між ОСОБА_1 (відповідач) та ОСОБА_2 (позивач) було зареєстровано Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 630 та видано свідоцтво про шлюб.

У шлюбі подружжя мають спільну малолітню дитину: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи зазначене вище положення процесуального права, з огляду на встановлені обставини, що відповідач вважає можливим збереження шлюбу з позивачем, наявність спільної неповнолітньої дитини, відсутність підстав вважати, що надання сторонам строку на примирення буде суперечити моральним засадам суспільства, суд, з метою вживання заходів щодо примирення подружжя та можливого збереження сім`ї, приходить до висновку про можливість надання відповідачу та позивачу строку на примирення, вважаючи достатнім для визначення їх позиції щодо можливого збереження шлюбу строком у 1 (один) місяць.

Таким чином, клопотання відповідача про надання строку на примирення з позивачем суд задовольняє.

У зв`язку з тим, що суд дійшов висновку про необхідність надання подружжю строку для примирення, відповідно до імперативної вказівки п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, провадження у даній справі підлягає зупиненню.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 4 частини 1 статті 251 цього Кодексу, - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 111 СК України, ст.ст. 247, 251, 253, 258-260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про надання строку на примирення у справі 205/12731/24 задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , строк для примирення терміном 1 (один) місяць.

Провадження у цивільній справі єдиний унікальний номер 205/12731/24 за позовною заявою ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - зупинити до закінчення строку для примирення.

Копію цієї ухвали невідкладно направити сторонам до відому.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислення з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Н.О. Бізяєва