Провадження № 2/761/4743/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

11 липня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Аббасової Н.В.,

за участю секретаря судового засідання - Сухини С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янська районна у м. Києві державна адміністрація про позбавлення батьківських прав, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом про позбавлення батьківських прав.

В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що його мати ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 народила дочку ОСОБА_3 . Прізвище, ім`я та по-батькові батька дитини записані в актовому записі про народження дитини зі слів матері згідно з ч.1 ст.135 Сімейного кодексу України.

Як зазначає позивач, приблизно у травні 2016 року відповідачка почала часто вживати спиртні напої, залишатися на ніч у незнайомих людей, перестала займатись вихованням та утриманням дочки, і навіть не цікавилась її життям. У червні 2017 року мати взагалі пішла з квартири і з того часу позивачу не відоме її місцезнаходження.

Позивач вказує, що з червня 2017 року його сестра - ОСОБА_3 позбавлена батьківського піклування, та перебуває на його вихованні та утриманні.

Таким чином, позивач вважає, що наведені обставини підтверджують факт систематичного ухилення відповідачки від виконання своїх батьківських обов`язків, а тому просить суд позбавити ОСОБА_2 батьківських прав щодо доньки ОСОБА_3 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2023 року вказану справу було направлено Шевченківського районного суду м. Києва за підсудністю.

18 грудня 2023 року вказана справа надійшла до Шевченківського районного суду м. Києва та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 грудня 2023 року передана для розгляду судді Аббасовій Н.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 грудня 2023 року вказану позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, виявлених при поданні ним заяви.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м.Києва Аббасової Н.В. від 11.01.2024 у вказаній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

10.05.2024 на адресу суду надійшов висновок органу опіки та піклування Солом`янської районної в м. Києві державна адміністрації.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва 13.05.2024 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація, про позбавлення батьківських прав до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.

Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Позивач та його представник подали до суду заяву в якій просили позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, справу розглядати у їх відсутності.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, при цьому, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином.

Разом з тим, відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що позивач та його представник щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Судом установлено, що позивач у справі ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Журавневською сільською радою Літинського району Вінницької області.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Як вбачається з копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 , після реєстрації розірвання шлюбу ОСОБА_4 присвоєно прізвище ОСОБА_6 .

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, ОСОБА_7 внаслідок укладання шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_8 » про що Уланівською сільською радаю Хмільницького району Вінницької області зроблено актовий запис № 9 від 21.07.2007.

ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) зроблено відповідний актовий запис № 1329.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_2 та ОСОБА_9 .

Як вбачається з Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відомості про батька записані в актовому записі про народження дитини зі слів матері згідно з ч.1 ст.135 Сімейного кодексу України.

Відповідачка ОСОБА_2 протягом тривалого часу ухиляється від виконання батьківських обов`язків щодо своєї доньки, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст.164 СК України є підставою для позбавлення її батьківських прав.

Висновок суду підтверджується наступними доказами.

Зі змісту акту про проживання від 07.11.2023, складеного мешканцями гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 , вбачається, що у кімнаті № НОМЕР_4 за вищевказаною адресою, з квітня 2009 року і по теперішній час, проживає ОСОБА_1 та його малолітня сестра ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .. До червня 2017 року у вказаній кімнаті також проживала ОСОБА_2 , місцезнаходження якої мешканцям гуртожитку на даний час не відоме.

Допитана в якості свідка ОСОБА_10 , в судовому засіданні повідомила, що позивач є її сусідом, проживає разом зі своєю неповнолітньою сестрою. Як зазначила свідок, раніше з дівчинкою проживала її мати, проте остання зникла та її місцезнаходження свідку не відоме. Також свідок повідомила, що з особистого спілкування з неповнолітньою ОСОБА_11 їй відомо, що мати доньці не телефонує.

Як вбачається з висновку органу опіки та піклування Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав від 06.05.2024, під час розгляду зазначеного питання Комісією встановлено, що дитина ОСОБА_12 постійно проживає з братом ОСОБА_1 , де створені умови для навчання, відпочинку та розвитку дитини. Мати дитини, ОСОБА_2 , як повідомила співробітникам Служби у справах дітей неповнолітня ОСОБА_3 , поїхала дуже давно, телефонує вкрай рідко, дитина не має бажання з спілкуватися з матір`ю. Окрім цього, як вбачається з вказаного висновку, матір фінансово доньці не допомагає, зі святами не вітає. Неповнолітня ОСОБА_3 подала заяву про те, що не заперечує щодо позбавлення матері батьківських прав.

Статтею 150 СК України передбачені обов`язки батьків щодо виховання та розвитку дитини.

Згідно із ч. 4 ст. 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини (п. 2 ч. 1 ст. 164 СК України).

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.89 року в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Позбавлення батьківських прав є заходом відповідальності батьків за невиконання або неналежне виконання ними своїх батьківських обов`язків. Головною метою такого заходу є захист інтересів малолітніх та неповнолітніх дітей і стимулювання батьків щодо належного виконання своїх обов`язків. Ухилення батьків від виховання дитини, як підстава до позбавлення батьківських прав можлива лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Пунктом 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.03.2007 року № 3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав" передбачено, що позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей. Для позбавлення батьківських прав мало впевнитися в невиконанні обов`язків по вихованню. Належить також встановити, що батьки ухиляються від їх виконання свідомо.

З урахуванням викладеного, після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, суд дійшов переконання про обґрунтованість позовних вимог щодо позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 батьківських прав відносно неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки відповідачка не піклується про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечує необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини; не спілкується з донькою в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не виявляє інтересу до її внутрішнього світу.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що питання позбавлення батьківських прав мають ґрунтуватись на оцінці особистості відповідача та його поведінці.

У справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року Європейським судом з прав людини наголошено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (пункт 54). Вирішення питання позбавлення батьківських прав має ґрунтуватися на оцінці особистості відповідача, його поведінки; факт заперечення відповідача проти позову про позбавлення його батьківських прав також може свідчити про його інтерес до дитини (пункт 58).

В силу вимог ч. 2 ст. 166 СК України особа позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини.

З урахуванням наведеного та інтересів неповнолітньої дитини, суд визнає, що позовна вимога про позбавлення батьківських прав обґрунтована та підлягає задоволенню, оскільки факт ухилення матері від виконання покладених на неї законом батьківських обов`язків щодо виховання дитини доведено вищевказаними доказами.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 12, 13 81, 89, 141, 223, 263, 265, 354-355 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Солом`янська районна у м. Києві державна адміністрація про позбавлення батьківських прав, - задовольнити.

Позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити, що мати, батько, позбавлені батьківських прав, мають право на звернення до суду з позовом про поновлення батьківських прав у разі зміни поведінки особи, позбавленої батьківських прав, та обставин, що були підставою для позбавлення батьківських прав.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його отримання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ;

відповідач ОСОБА_2 : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ;

третя особа: Солом`янська районна в м. Києві державна адміністрація: м. Київ, пр.-т. Повітрофлотський, буд. 41, ЄДПОУ 37378937.

Суддя Н.В. Аббасова