У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення батьківства та стягнення аліментів,

встановив:

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Шаранич С.С. звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКП: НОМЕР_1 ); визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКП: НОМЕР_2 ); визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (РНОКП: НОМЕР_3 ); внести відповідні зміни до актових записів про народження дітей у Державному реєстрі актів цивільного стану; стягнути з відповідача аліменти на утримання дітей у розмірі частини від усіх доходів відповідача на кожну дитину, але не менше ніж 2500 грн. щомісячно на кожну дитину.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України регламентовано вимоги, які повинна містити позовна заява, зокрема 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте дана позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, зі змісту позовних вимог вбачається, що сторони перебували у фактичних шлюбних відносин без офіційної реєстрації шлюбу, під час спільного проживання у них народилося троє дітей, батьком який є відповідач, однак при реєстрації народження дітей у органі ДРАЦС записи про батька були зроблені зі слав матері відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України.

Відповідно до ст. 130 СК України заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Стаття 135 СК України передбачає, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Разом з тим позовна заява та додані до неї матеріали не містять жодних доказів, що запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 СК України.

Окрім цього в позовній заяві представник позивача ототожнює поняття встановлення батьківства та визнання батьківства, що не відповідає положенням Сімейного кодексу України, й регулюється різними нормами такого, а саме ст. 130 та ст. 128 СК України відповідно.

Так, встановлення факту батьківства в судовому порядку відрізняється від визнання батьківства за рішенням суду за наступними критеріями: відсутність спору щодо батьківства дитини; смерть батька дитини, факт батьківства якого підлягає встановленню або оголошення його померлим; порядком судового розгляду справи (окреме провадження).

Окремо суд зауважує, що позовна вимога «внести відповідні зміни до актових записів про народження дітей у Державному реєстрі актів цивільного стану» є неконкретизованою.

Також ст. 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо визнання батьківства обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Частиною 1 ст. 22 ЗУ «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» встановлено, що внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав.

Враховуючи категорію справи, а також заявлену стороною позивача вимогу про внесення відповідних змін до актових записів про народження дітей, представнику позивачки слід уточнити склад учасників справи.

Частина 4 статті 177 ЦПК України передбачає, що до позовної заяви додаються документи про підтвердження сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом, таким законом є Закон України «Про судовий збір».

У відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою застосовується ставка судового збору, яка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2024 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Отже, позивачка звільнена від сплати судового збору за вимогу про стягнення аліментів відповідно до закону.

Разом з тим, з тексту прохальної частини позовної заяви вбачається, що окрім вимоги про стягнення аліментів на утримання дітей, стороною позивача заявлено чотири вимог немайнового характеру, а саме: про визнання батьком дитини трьох дітей та зобов`язання внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відтак, стороні позивача слід сплатити судовий збір за вимоги немайнового характеру (по 1211, 20 грн. за кожну), або ж зазначити підстави звільнення його від сплати судового збору, за наявності таких.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши стороні позивача строк для усунення недоліків шляхом приведення позовної заяви у відповідність з вищевикладеним.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення батьківства та стягнення аліментів залишити без руху.

Роз`яснити стороні позивача необхідність усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, шляхом подання позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України та попередити, що в протилежному разі заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов