Справа № 185/7822/24
Провадження № 2/185/4150/24
У Х В А Л А

15 серпня 2024 року м.Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Зінченко А.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради Київської області про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до Вишгородської міської ради Київської області про визнання права власності.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що її слід залишити без руху з огляду на наступне.

Вимоги до позовної заяви встановлено ст. 175 та 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. (1211,20 грн. гривень) (ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Позивачем в позові зазначено орієнтований розмір судового збору 1211,20 грн,та в додатках до позову зазначено квитанцію про сплату судового збору.

Проте така квитанція про сплату судового збору в додатках до позову відсутня, що підтверджується відповідним актом, складеним працівниками суду.

Тобто позивачу необхідно надати докази сплати судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Крім того, суд роз`яснює, що згідно з положеннями ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин.

Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права.

Відтак, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати по пред`явленому позову при наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

На позивачеві лежить обов`язок довести, що саме йому належить оспорюване право, а вказаний ним відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок.

Законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач.

В правовідносинах про визнання права власності, яке було набуте внаслідок договору дарування нерухомості, суб`єктами порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення є сторони відповідного договору, які в разі не визнання права власності за позивачем є тими особами, які набувають таке право власності. Тобто належим відповідачем в даних правовідносинах повинна бути інша сторона договору дарування.

Державний реєстратор здійснює функцію державної реєстрації права власності відповідно до ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» на підставі відповідних правовстановлюючих документів, та не є суб`єктом правовідносин прав власності.

Тобто позивачу необхідно зазначити належного відповідача.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради Київської області про визнання права власності - залишити без руху, про що сповістити позивача, надавши строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що в іншому випадку заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua

Суддя А. С. Зінченко