Справа № 953/3303/23
Провадження № 2-п/953/3/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м. Харків

Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Бобко Т.В.

секретар судових засідань Узденова М.Р.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду міста Харкова від 94 липня 2023 року по цивільній справі за позовом за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду міста Харкова знаходилась цивільна справа за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 04 липня 2023 року позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволений повністю; з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» стягнута заборгованість за кредитним договором №б/н від 31 серпня 2011 року у розмірі 43202 (сорок три тисячі двісті дві) гривень 76 (сімдесят шість) копійок та судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні..

31 липня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд вказаного заочного рішення, в якій просив скасувати заочне рішення. В обґрунтування заяви посилався на те, що він дізнався про відкриття провадження у вказаній справі та про дане рішення суду лише після ознайомився з матеріалами справи. В судові засідання він не з`являвся, оскільки не знав про існування судового процесу та не був належним чином повідомленим про дати проведення судових засідань. Так, після початку повномасштабної війни та у зв`язку з активними бойовими діями на території Харкова він 03 березня 2023 року виїхав до іншого міста, де зареєструвався як внутрішньо переміщена особа і проживав протягом останнього часу. 17 липня 2023 року він повернувся до міста Харкова. Отже, оскільки він не отримував судових повісток та не знав про розгляд справи, він не мав об`єктивної змоги у повній мірі скористатися своїми правами, в тому числі надати свої заперечення з приводу залишку заборгованості та нарахованих відсотків. Так, матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем картки, в анкеті-заяві відсутній розмір кредитного ліміту та процентів за користування кредитом, відсутні докази про обставини зміни процентної ставки у різні періоди та докази належного повідомлення відповідача про зміну процентної ставки, надання згоди про прийняття підвищеної процентної ставки. Крім того, позивач просить застосувати строк позовної давності, оскільки вважає, що позивачем подана позовна заява з пропсуком та4кого строку.

22 грудня 2023 року представник позивача ОСОБА_2 надала суду відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в якій просила відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, посилаючись на наступні обставини. Згідно зі ст. 288 ЦПК, для скасування заочного рішення повинні існувати як обставини процесуального характеру, так і матеріального одночасно. Виходячи з матеріалів справи та протоколів судових засідань, відповідач належним чином був повідомлений, від нього не надходило жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи. Крім того, відповідачу надано ряд прав та обов`язків, передбачені ст.ст. 43, 44 ЦПК України. З огляду на вищевикладене, суд за наявності правових підстав та вимог ЦПК України, з урахуванням Листа Верховного Суду України «Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах» та умов проведення заочного розгляду справ, а саме врахував: неявку відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи а тому суд правомірно провів заочний розгляд справи та виніс судове рішення яке є законним, справедливим та обґрунтованим. Редакція ч. 1 ст. 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення потрібно не тільки поважність причин неявки відповідача, але й додатково і поважність причин неповідомлення суду про неможливість з`явитись в судове засідання. Відповідач не подавав ані клопотань, ані заперечень, не просив відкласти розгляд справи за поважністью причини неприбуття на призначені дати судового розгляду. Щодо матеріальних підстав для скасування заочного рішення, то відповідач повинен вказати докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Враховуючи те, що згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою, можна зробити висновок, що суд, ухвалюючи заочне рішення, повинен дати оцінку всім доказам, які є у справі. Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи. В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Враховуючи викладене, представник позивача вважає, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті. І тільки за одночасної наявності названих процесуальних і матеріальних обставин суд може скасувати заочне рішення .При спеціальному порядку суд першої інстанції може переглянути заочне рішення, тільки якщо відповідач посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин; порушення норм процесуального права при ухваленні заочного рішення може бути підставою тільки для апеляційного оскарження. Отже, заочне рішення може бути переглянуте в загальному та спеціальному порядках. Якщо в загальному (апеляційному) порядку досліджується законність та обґрунтованість заочного рішення, то при спеціальному порядку досліджуються тільки вказані відповідачем нові докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин.

Представник позивача Пронін І.О., який приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення з підстав, зазначених у відзиві на заяву про перегляд заочного рішення.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, надав суду заяву про розгляд його заяви про перегляд заочного рішення за його відсутності.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення суду та матеріали цивільної справи №953/3303/23, суд приходить до наступного.

Частиною 1 статті 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не надав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частиною 3 статті 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, судові повістки про виклик відповідача у судові засідання, були направлені останньому за зареєстрованим місцем проживання, відомості про яке отримано судом з Реєстру територіальної громади міста Харкова 04 травня 2023 року у порядку ч.6. ст. 187 ЦПК України, однак судові невручення, що відповідач не проживає за вказаною адресою. Отже, при ухваленні заочного рішення суду від 04 липня 2023 року підстав для відкладення розгляду справи, передбачених ст. 223 ЦПК України судом встановлено не було.

Але, враховуючи, що відповідач фактично не знав про дату, час та місце розгляду справи та не отримував судових повісток, оскільки 23 травня 2022 року у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану та у зв`язку з активними бойовими діями в місті Харкові був зареєстрований як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_1 ( довідка про взяття на обік від 23 травня 2022 року №3244-), суд погоджується з його доводами про відсутність у нього об`єктивної можливості надати відзив на позов, докази на підтвердження своїх заперечень проти позову, звернутися до суду із заявою про застосування строків позовної давності.

Право особи на участь у судовому засіданні та подання доказів передбачене ст. 43 ЦПК України та ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, якою закріплено право кожного при вирішенні питання щодо його прав та обов`язків на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку.

Суд вважає, що зазначені відповідачем доводи в заперечення проти позовних вимог, в тому числі щодо його незгоди з розрахунком заборгованості за кредитним договором, а також щодо застосування строків позовної давності, підлягають оцінці при розгляді даної справи та мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, враховуючи те, що відповідач фактично не отримував судових повісток про виклик, з метою недопущення порушення його права на участь у судовому засіданні та надання доказів, суд вважає необхідним скасувати заочне рішення суду від 04 липня 2023 року та призначити справу до судового розгляду.

Враховуючи предмет та ціну позову справа за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором підпадає під ознаки малозначної справи, передбачені п.1 ч.6 ст. 19 ЦПК України, та підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд, дослідивши матеріали, додані до позовної заяви, враховуючи ту обставину, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, вважає необхідним з власної ініціативи проводити розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст.ст. 247, 287- 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду міста Харкова від 94 липня 2023 року по цивільній справі за позовом за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити повністю.

Заочне рішення Київського районного суду міста Харкова від 04 липня 2023 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - скасувати.

Розгляд цивільної справи за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.

Судове засідання призначити на 22 лютого 2024 року на 11 годину 00 хвилин.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк із дня вручення даної ухвали для надання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачі мають право надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) відповідачами одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання нею відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1 ст.193ЦПК України у встановлений строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.В. Бобко