Справа № 279/5818/24
Провадження № 2/279/2014/24
У Х В А Л А

06.11.2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді Недашківської Л.А., з секретарем Хомутовською М.А., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Хліб" про стягнення заборгованості за договором поворотної фінансової допомоги, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Хліб" про стягнення заборгованості за договором поворотної фінансової допомоги.

Ухвалою суду від 16.09.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 10.10.2024 року.

В підготовчі судові засідання, які були призначені на 10.10.2024 року та 06.11.2024 року позивач не з`явився, причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення підготовчого судового засідання або розгляд справи за його відсутності не подав.

Про дату проведення підготовчих судових засідань позивач повідомлявся за зареєстрованим місцем проживання, у поштових повідомленнях, які були повернуті на адресу суду наявні підмітки "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про, в тому числі, відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування. Таким чином, в силу вимог вказаної норми Закону, відповідач вважається належним чином повідомлений про день, час та місце проведення судового засідання.

Відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Відповідно до ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідно до ч.1 ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. З викладеного вище вбачається, що в судове засідання викликаються саме сторони по справі, якими є позивач і відповідач.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», заява № 11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06).

Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга статті 2 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша та п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України). Вказане узгоджується з висновками викладеними в Постанові Верховного суду від 6 червня 2024 року, у справі № 756/7038/15-ц (провадження № 61-748св24).

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, позивач в підготовчі судові засідання, які були призначені на 10.10.2024 року та 06.11.2024 року не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, не звертався з заявами про розгляд справи у його відсутності, хоча був належним чином повідомлений про дату судового розгляду. А повернення конверту з довідками поштового відділення з позначками про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутністю за вказаною адресою», свідчить про умисне неотримання позивачем судової повістки.

До аналогічного висновку прийшов Верховний Суд ускладі колегіїсуддів Першої суд овоїпалати Касаційногоцивільного суду, та у Постанові № 591/4832/22 від 01грудня 2023 року зазначив, що довідко поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутністю за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Судом були здійсненні заходи спрямовані на своєчасне та належне повідомлення ОСОБА_1 про виклик в підготовчі судові засідання стосовно розгляду його позовної заяви.

З врахуванням викладеного позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Крім того, як зазначено в Постанові Верховного Суду від 25 вересня 2024 року, у справі № 490/9587/18 (провадження № 14-29цс24) особою, не повідомленою про розгляд справи (пункт 1 частини другої статті 358 ЦПК України), не можна вважати особу, яка власне ініціювала розгляд справи або судового провадження (позивача, заявника, третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору), яка скористалася своїм правом доступу до правосуддя, подала позовну заяву (заяву, скаргу), на підставі якої відкрито провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.257,ч.1,п.3, 352,354 ЦПК України ,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Хліб" про стягнення заборгованості за договором поворотної фінансової допомоги залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського Апеляційного суду в 15-денний строк, який обчислюється з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Недашківська Л.А.

Копія згідно з оригіналом