Провадження № 2/686/7503/24
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

08 листопада 2024 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Заворотна О.Л., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди,

встановила:

ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди в розмірі 3 000 000 грн., завданої незаконним звинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення та перебування 82 місяці під судом.

Дослідивши даний позов та додані до нього документи, з метою вирішення питання про прийняття справи до провадження та вирішення питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що у відкритті провадження слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

В провадженні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області перебувала справа № 686/17901/22 за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди в розмірі 3 000 000 грн., завданої незаконним звинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення та перебування 82 місяці під судом.

Постановою Вінницького апеляційного суду від 25.01.2023 в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про відшкодування шкоди відмовлено.

02.03.2023 Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, 18.04.2023 Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, 21.06.2023 Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, 24.07.2023 Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду та 29.09.2023 Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, постановив ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25 липня 2002 року у справі за заявою № 48553/99 «Совтрансавто-Холдинг» проти України», а також у рішенні від 28 жовтня 1999 року у справі за заявою № 28342/95 «Брумареску проти Румунії» зазначив, що існує усталена судом практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає, серед іншого, і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення, а підстава - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. При визначенні підстави позову як елементу його змісту суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і закону, позивач просить про захист свого права.

Неможливість повторного розгляду справи за наявності рішення суду, що набрало законної сили, постановленого між тими ж сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, ґрунтується на правових наслідках набрання рішенням суду законної сили.

У постанові від 04 грудня 2019 року в справі № 917/1739/17 (провадження № 12-161гс19) Великої Палати Верховного Суду вказала, що «предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу».

У постанові від 25 червня 2019 року в справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що «підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц, провадження № 14-538цс19, вказано, що у цивільному судочинстві держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями саме у спірних правовідносинах, зокрема і представляти державу в суді. У справах про відшкодування шкоди державою вона бере участь як відповідач через той орган, діяннями якого завдано шкоду. Хоча наявність такого органу для того, щоб заявити відповідний позов до держави України, не є обов`язковою.

Враховуючи вищевикладене, є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав (постанова Вінницького апеляційного суду від 25.01.2023, справа № 686/17901/22), у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди, слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 46, 186, 353 ЦПК України, суддя

постановила:

Відмовити у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна про відшкодування моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення ухвали суду: 08.11.2024.

Суддя: