Провадження № 2/201/817/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

06 листопада 2024 року місто Дніпро

Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Демидової С.О.

при секретарі Галко С.Д.

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» третя особа: ОСОБА_4 , про скасування запису та витребування майна, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача

У листопаді 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС», третя особа: ОСОБА_4 , про скасування запису та витребування майна, в якому просив суд:

-Визнати недійсним акт приймання-передачі нерухомого майна, серія та номер: 1383, 1384, виданий ПН ДМНО Кейтельгіссер О.М. на підставі якого право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 зареєстровано за ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (код 44800360)

-Витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) квартиру АДРЕСА_1

-Скасувати в Державному реєстрі речових прав та їх обтяжень реєстраційний запис про державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер рішення 65344237 від 03 листопада 2022, прийняте приватним нотаріусом Дніпровським міським нотаріальним округом Казак Іриною Юріївною, реєстраційний номер об`єкта: 01).

В обґрунтування поданого позову представник позивача зазначив, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві приватної власності свідоцтво про право власності, САА НОМЕР_2 , 28 жовтня 2004 року, видане виконавчим комітетом Жовтневої районної ради батьку позивача ОСОБА_5 , який у 2015 році, згідно договору дарування від 27 квітня 2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Бедненком С.В. та зареєстрованого в реєстрі на № 1798, подарував її позивачу.

05 жовтня 2022 року ОСОБА_2 зателефонував нотаріус Городецька С.І. та повідомив, що йому зателефонував колега із Дніпра (ПІБ нотаріуса із м. Дніпра ОСОБА_2 не відомо) та повідомив, що у м. Дніпро невстановлені особи намагаються за підробленими документами продати квартиру ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 . у зв`язку із зазначеним вище ОСОБА_2 перевірив інформацію про належне йому майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та з`ясував, що квартиру в м. Одеса все ще зареєстровано за ним, а іншу квартиру за адресою: АДРЕСА_1 незаконно переоформлено на невідомого ОСОБА_2 . ОСОБА_4 .

Незаконне переоформлення квартири за адресою: АДРЕСА_1 відбулося наступним чином.

06 вересня 2022 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер О.М. посвідчено Протокол №1 засновників ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС», відповідно до якого присутні за зборах ОСОБА_4 та ОСОБА_2 вирішили виступити засновниками ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС», визначивши його наступне місцезнаходження; АДРЕСА_2 , відповідно до відомостей з цього ж Протоколу №1, розмір статутного капіталу ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» склав 600 000 грн. Розподіл часток наступний: 50% (300 000 грн) ОСОБА_4 , 50% (300.000 грн.) ОСОБА_2 . Статутний капітал сформувати за рахунок грошових коштів 300 000 грн. та нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01; квартира загальна площа 74,7 м.кв., житлова площа 33 м.кв.; адреса: АДРЕСА_1 .

Після чого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Мазур Я.В. 06 вересня 2022 о 12:33 год. в Єдиному державному реєстрі юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було проведено державну реєстрацію створення юридичної особи реєстраційна дія 000101070, в результаті якої зареєстровано ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (код 44800360, Україна, 49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул. Ливарна, будинок 17, квартира 17).

В той же день 06 вересня 2022 о 14:50 год. приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер О. М. внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис № 47790617. Як вбачається з вказаного запису на підстав акту приймання-передачі нерухомого майна, серія та номер: 1383, 1384, виданий ПН ДМНО Кейтельгіссер О.М. право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 зареєстровано за ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (код 44800360).

А вже 08 вересня 2022 о 10:47 год. приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер О.М. внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис № 47818282. Як вбачається з вказаного запису на підстав акту приймання-передачі нерухомого майна, серія та номер: 1406, 1407, виданий ПН ДМНО ОСОБА_6 право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_4 .

08 вересня 2022 о 16:24 год. приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер О. М. в Єдиному державному реєстрі юридичних, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу реєстраційна дія 001101070, зміна розміру статутного (складеного) капіталу, (пайового фонду юридичної особи). Зміна складу засновників (учасників) юридичної особи. Цією реєстраційною дією змінено склад ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛІОС» (код 44800360): виключено ОСОБА_4 зі складу учасників товариства, зменшено статутний капітал з 600 000 грн. до 300 000 грн. Після виходу зі складу учасників товариства ОСОБА_4 , єдиним учасником ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (код 44800360) залишився ОСОБА_2 , юридична адреса товариства наступна: АДРЕСА_1 .

03 листопада 2022 згідно договору купівлі-продажу, серія та номер: 550, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Казак І.Ю. квартира була придбана ОСОБА_3 .

З приводу шахрайських дій ОСОБА_2 звернувся з відповідною заявою про вчинення злочину. Згідно відомостей з ЄРДР від 19 жовтня 2022 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001451 від 19 жовтня 2022 року з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення: ч.3 ст.190 КК України, за яким діями невстановлених осіб порушені майнові права потерпілого ОСОБА_2 , чим нанесено йому матеріальні збитки, здійснюється слідчим відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 .

Позивач з 12 лютого 2022 року виїхав за межі території України та до цього часу в Україну не повертався, що підтверджується листом Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 06 листопада 2023 № 91- 54121/18/23-Вих. Отже, у період коли підписувалися всі документи та проводилися реєстраційні дії у приватних нотаріусів Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер О. М. та ОСОБА_8 , а саме дії щодо створення ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (код 44800360) та передачі квартири АДРЕСА_3 в статутний капітал товариства, ОСОБА_2 в Україні не перебував, свій паспорт нікому не передавав, як і нікому не видавав жодних довіреностей та не укладав договорів на розпорядження своїм майном. Так само як і не мав на меті створювати вказане товариство та передавати в статутний капітал належну йому квартиру.

На оглянутих ОСОБА_2 , отриманих від приватних нотаріусів копіях документів, які подавалися нотаріусам невідомими йому фізичними особами, а саме, протоколах зборів ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (код 44800360) та паспорті виданому на його прізвище, підпис на документах виконаний не ним, бланк паспорту, який видавався та знаходиться у ОСОБА_2 , не відповідає копії того паспорту, що надавався нотаріусам, фото в паспорті не ОСОБА_2 а незнайомої йому особи, на підтвердження чого надається копія паспорту позивача для виїзду за кордон.

Оскільки квартира АДРЕСА_3 вибула з володіння позивача поза його волею, останній має право та справедливе очікування витребувати вказану вище квартиру у поточного набувача.

Відповідачі не скористались своїм правом на подачу відзиву

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 29 листопада 2023 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О. (т.1 а.с.86-87).

Згідно із вимогами ч. 6 ст. 187 ЦПК України суддя звернувся до Єдиного державного демографічного реєстру щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача (т.1 а.с.88-89).

До суду 30 листопада 2023 року надійшла інформація про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача. (т.1 а.с.88-89).

Ухвалою суду від 30 листопада 2023 року частково задоволено заяву позивача про забезпечення позову (т.1 а.с.90-93).

Ухвалою суду від 30 листопада 2023 року позовну заяву залишено без руху, визначено недоліки та надано строк на їх усунення (т. 1 а.с.95-96)

08 грудня 2023 року представником позивача подано клопотання, яким усунуто недоліки визначені ухвалою. (т.1 а.с.102-104).

Ухвалою судді від 11 грудня 2023 року відкрито загальне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС», третя особа: ОСОБА_4 , про скасування запису та витребування майна та витребувано докази. (т.1 а.с.138-140).

19 грудня 2023 року представником позивача подано клопотання про залучення співвідповідача по справі. (т.1 а.с.194-195).

Ухвалою суду від 10 січня 2024 року залучено до участі у справі співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (т.1 а.с.209-210).

На виконання ухвали про витребування доказів 23 січня 2024 року від Відділу реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб підприємців управління у сфері державної реєстрації департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради надійшли матеріали щодо реєстрації юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (т.1 а.с.212-т.2 а.с.46).

На виконання ухвали суду 08 лютого 2024 року від Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Казак Ірини Юріївни надійшла копія нотаріальної справи щодо купівлі-продажу квартири, безпосередньо договору купівлі-продажу серія та номер: 550, виданого 03 листопада 2022 року, квартири що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . (т.2 а.с.55-87).

Ухвалою судді від 15 квітня 2024 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Чек Голд Плюс», третя особа: ОСОБА_4 , про скасування запису та витребування майна та призначено розгляд справи по суті. ( т.2 а.с.104-105).

Представник позивача в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні.

Відповідачі та третя особа в судове засідання не з`явились, про день та час слухання справи повідомлялися належним чином, причин неявки суду не повідомляли, заяв клопотань про відкладення слухання справи не подавали, правом на подання відзиву не скористалися.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі, копія позовної заяви з додатками та судові повістки по справі направлялися відповідачам на адресу їх місця реєстрації, проте поверталися до суду без вручення адресату, з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до п. 2 ч. 7, п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставляння у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно з ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не надав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст. 280, 281, 282 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду.

Фактичні обставини встановленні судом

Як вказує представник позивача в позовній заяві позивачу в жовтні 2022 року стало відомо що його квартира АДРЕСА_1 незаконно вибула з його володіння.

27 квітня 2015 року ОСОБА_5 подарував ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Бедненком С.В., зареєстрвоаний в реєстрі за номером 1798 (т. 1 а.с. 13-14).

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 27 квітня 2015 рік право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 15-16).

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек , Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 27 жовтня 2023 року право власності на кв. АДРЕСА_1 03 листопада 2022 року зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі договору купівлі продажу серія та номер 550, виданий 03.11.2022 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Казак І.Ю. (т. 1 а.с. 157-159).

На ухвалу суду про витребування доказів Відділом реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб підприємців Управління у сфері державної реєстрації департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради надано копію справи № 7080 від 06.09.2022 року, щодо реєстрації юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (, м. Дніпро, вул. Ливарна, буд. 17, кв. 17)

Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Мазур Я.В. 06 вересня 2022 в Єдиному державному реєстрі юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було проведено державну реєстрацію створення юридичної особи реєстраційна дія 000101070, в результаті якої зареєстровано ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (код 44800360, Україна, 49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул. Ливарна, будинок 17, квартира 17).

Так 06 вересня 2022 року з заявою про державну реєстрацію юридичної особи ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» звернулися ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 216-222).

Протоколом засновників ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» № 1 від 06 вересня 2022 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер О.М. та зареєстровано в реєстрі за номером 1377,1378 ОСОБА_4 та ОСОБА_2 вирішили виступити засновниками ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС», визначивши його наступне місцезнаходження; Україна, 49000, Дніпропетровська обл. місто Дніпро, вул. Ливарна, будинок 17, квартира 17, відповідно до відомостей з цього ж Протоколу №1, розмір статутного капіталу ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» склав 600 000 грн. Розподіл часток наступний: 50% (300 000 грн) ОСОБА_4 , 50% (300.000 грн.) ОСОБА_2 . Статутний капітал сформувати за рахунок грошових коштів 300 000 грн. та нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01; квартира загальна площа 74,7 м.кв., житлова площа 33 м.кв.; адреса: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 223-224).

07 вересня 2022 року ОСОБА_2 подано заву Державному реєстратору юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та компетентних органів, яких стосується про надання згоди про вихід ОСОБА_4 зі складу учасників ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» яка посвідчена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгісер О.М. та зареєстрована в реєстрі за номером 1401 (т. 2 а.с. 52).

07 вересня 2022 року ОСОБА_4 подано заву Державному реєстратору юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та компетентних органів, яких стосується про його вихід зі складу учасників ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» яка посвідчена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгісер О.М. та зареєстрована в реєстрі за номером 1402 (т. 2 а.с. 53).

Рішенням учасника № 07/09 ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» від 07 вересня 2022 року вирішили: викласти та затвердити Статут Товариства у новій редакції у зв`язку із виходом зі складу учасників Товариства ОСОБА_4 та зменшенням статутного капіталу Товариства на суму частки ОСОБА_4 у зв`язку зі сплатою йому вартості його частки за рахунок майна. Статутний капітал після зменшення складає 300 000 грн., що становить 100% статутного капіталу. Звільнити з посади директора ОСОБА_4 та призначити на посаду директора ОСОБА_2 .. Провести процедуру внесення змін до відомстей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС». Рішення учасників посвідчене приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгісер О.М. та зареєстрована в реєстрі за номером 1403 (т. 2 а.с.61).

Відповідно до Акту приймання передачі нерухомого майна від 07 вересня 2022 року ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» від імені якого діє ОСОБА_2 та ОСОБА_4 склали даний про наступне: ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» від імені якого діє ОСОБА_2 передає , а ОСОБА_4 приймає наступне нерухоме майно, як виплата його частки статутного капіталу з зв`язку із виходом його зі складу учасників ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» : реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, об`єкт нерухомого майна: квартира , об`єкт житлової нерухомості: так, опис об`єкта: загальна площа 74,7кв.м, житлова 33 кв.м., опис: трикімнатна, адреса АДРЕСА_1 , оціночна вартість становить 300 000 грн. претензій та зауважень будь якого характеру відносно кількісних та якісних характеристик щодо переданого майна ОСОБА_4 до ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» не має. Акт посвідчено приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгісер О.М. та зареєстровано в реєстрі за № 1406, 1407 (т. 2 а.с. 58,59)

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 08 вересня 2022 року о 10:47:10 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгісер О.М. зареєструвала право власності на кв. АДРЕСА_1 (т. 2 а.с. )

03 листопада 2022 згідно договору купівлі-продажу, серія та номер: 550, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Казак І.Ю. ОСОБА_4 продав ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 (т. 2 а.с. 56-57).

Відповідно до наданої відповіді Державною прикордонною службою України від 03 листопада 2023 року на адвокатський запит, стосовно перетинання державного кордону України, лінії розмежування з тимчасово окупованою територією у період з 11 лютого 2022 року по 26 жовтня 2023 року громадянином України ОСОБА_2 зазначено що 12 лютого 2022 року о 04:25 виїхав, пункт пропуску Київ (Жуляни) іншої інформації немає (т. 1 а.с. 37).

Отже, у період коли підписувалися всі документи та проводилися реєстраційні дії у приватних нотаріусів Дніпровського міського нотаріального округу Кейтельгіссер О. М. та ОСОБА_8 , а саме дії щодо створення ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» (код 44800360) та передачі квартири АДРЕСА_3 в статутний капітал товариства, ОСОБА_2 в Україні не перебував.

Оскільки позивач ще в лютому 2022 року покинув Україну та на час створення та реєстрації ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС» перебував за її межами, ОСОБА_2 звернувся з заявою про вчинення злочину , а саме стосовно протиправного заволодіння його квартири АДРЕСА_1 (т.1 а.с. 38-40).

Згідно відомостей з ЄРДР від 19 жовтня 2022 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001451 від 19 жовтня 2022 року з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення: ч.3 ст.190 КК України, за яким діями невстановлених осіб порушені майнові права потерпілого ОСОБА_2 , чим нанесено йому матеріальні збитки, здійснюється слідчим відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 . (т.1 а.с.48).

Як стверджує представник позивача, ОСОБА_2 не знайомий і ніколи не зустрічався з ОСОБА_4 , будь-яких угод з ними не укладав і не ставив ніяких підписів на Актах прийому-передачі майна, установчих документах, будь-яких інших правочинів щодо своєї нерухомості не вчиняв. Тому протокол № 1 від 06 вересня 2022 року та акт приймання - передачі нерухомого майна від 07 вересня 2022 року, на яких нібито був присутній у якості засновника ОСОБА_2 є підробленим та таким, що не відповідає дійсним намірам позивача. Про те що квартира вибула з його законного володіння він випадково дізнався в жовтні 2022 року після чого звернувся до правоохоронних органів з заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 41 Конституції України та ст. 321 Цивільного кодексу України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном; ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом статей 317, 318 ЦК України власнику належить право володіти, користуватися і розпоряджатися своїм майном.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (стаття 321 цього Кодексу).

Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу визначено статтею 16 Цивільного кодексу України .

Здійснення власником свого права власності передусім полягає у безперешкодному, вільному та на власний розсуд використанні всього комплексу правомочностей власника, визначених законом, - володіння, користування, розпорядження майном.

Відповідно до ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Зазначений засіб захисту права власності застосовується у тому випадку, коли власник фактично позбавлений можливості володіти і користуватися належною йому річчю, тобто коли річ незаконно вибуває із його володіння.

Згідно з наведеною нормою власник має право реалізувати своє право на захист шляхом звернення до суду з вимогою про витребування свого майна із чужого незаконного володіння із дотриманням вимог, передбачених Цивільним кодексом України.

Правовий аналіз положень статті 387 цього Кодексу дає підстави для висновку, що у наведеній нормі йдеться про право власника на віндикаційний позов, тобто позов власника, який не володіє, до не власника, який незаконно володіє майном, про вилучення цього майна в натурі.

Віндикацією є передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна або особи, яка має речове право на майно (титульний володілець), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу правомочностей.

Водночас, пунктом 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України передбачено, що в разі придбання майна за відплатним договором у особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у випадку, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Добросовісне набуття у розумінні ст. 388 ЦК України, можливе тоді, коли майно придбане не безпосередньо у власника, а у особи, яка не мала права відчужувати це майно. Наслідком угоди, укладеної з таким порушенням, є не двостороння реституція, а повернення майна з чужого незаконного володіння (віндикація).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 10 постанови № 9 від 06.11.2009р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» реституція як спосіб захисту цивільного права (частина перша статті 216 ЦК) застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним чи який визнано недійсним. У зв`язку з цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції може бути пред`явлена тільки стороні недійсного правочину.

Норма ч. 1 ст. 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було відчужене третій особі. Не підлягають задоволенню позови власників майна про визнання недійсними наступних правочинів щодо відчуження цього майна, які були вчинені після недійсного правочину.

У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦК України добросовісність набувача презюмується. Якщо судом буде встановлено, що набувач знав чи міг знати про наявність перешкод до вчинення правочину, в тому числі й те, що продавець не мав права відчужувати майно, це може свідчити про недобросовісність набувача і є підставою для задоволення позову про витребування у нього майна.

Отже, захист прав особи, яка вважає себе власником майна можливий шляхом задоволення віндикаційного позову, якщо є підстави, передбачені ст. 388 ЦК України, які дають право витребувати майно у добросовісного набувача.

Така ж позиція викладена у постановах Верховного Суду України. Зокрема, згідно із правовим висновком ВСУ, зробленим у постанові від 29.03.2017р. по справі № 6-3104цс16 «Реституція як спосіб захисту цивільного права (частина перша статті 216 ЦК України) застосовується лише за наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним або який визнано недійсним.

У зв`язку із цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції може бути пред`явлена тільки стороні недійсного правочину.

Положення ч. 1 ст. 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення переданого на виконання недійсного правочину майна, яке було відчужене третій особі. Не підлягають задоволенню позови власників майна про визнання недійсними наступних правочинів щодо відчуження цього майна, які були вчинені після недійсного правочину.

Разом із тим, відповідно до закріпленого у статті 387 ЦК України загального правила власник має право витребувати майно із чужого незаконного володіння.

Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі ч. 1 ст. 388 ЦК України залежить від того, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача.

Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом.

Наявність у діях власника волі на передачу майна іншій особі унеможливлює витребування майна від добросовісного набувача.

Суд звертає увагу на те, що метою віндикаційного позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно (принцип реєстраційного підтвердження володіння нерухомістю).

З урахуванням приписів ст.ст. 387, 388 ЦК України підлягають задоволенню вимоги позивача про витребування квартири із чужого не законного володіння відповідача ОСОБА_3 , оскільки як встановлено, позивач не укладав правочинів щодо передання майна у вигляді своїй квартири до статутного капіталу ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС», не підписував відповідного акта приймання передачі, і квартира вибула з його володіння не з його волі, що зумовлює захист права власника шляхом витребування майна з чужого незаконного володіння наведених осіб.

Зважаючи на приписи ст.ст. 2, 3, 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», пункти 51, 52 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011р. № 1141, суд вважає, що відновленням становища, яке існувало до порушення, є також поновлення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів про право власності позивача.

Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи справу № 520/17304/15-ц (провадження № 14-94цс19), у своїй постанові від 27.03.2019р., зазначила про те, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права власності на квартиру має розглядатися як спір, який пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на квартиру іншою особою, за якою зареєстроване відповідне право. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої внесений відповідний запис у Держреєстр (п. 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018р. у справі №823/2042/16). Тому для захисту права власності на квартиру позивач вірно звернувся з позовом до особи, за зверненням якої зареєстроване право власності.

У постанові від 26.11.2018р. у справі № 914/3224/16 (12-128 гс 19) Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що метою віндикаційного позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно (принцип реєстраційного підтвердження володіння нерухомістю у п. 89 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018р. у справі № 653/1096/16-ц).

Однією з підстав державної реєстрації права власності на нерухоме майно є рішення суду, яке набрало законної сили, щодо права власності на це майно (п. 9 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Рішення суду про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння є таким рішенням і передбачає внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Розглядаючи вимоги позивача про визнання недійсним акта приймання-передачі майна , серія та номер 1383,1384, виданий ПН ДМНО ОСОБА_6 на підставі якого право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ТОВ «ЧЕК ГОЛД ПЛЮС», суд виходить з того, що відсутні передбачені законом підстав для визнання недійсним актів приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ, оскільки не можуть задовольнятися позови власників майна про визнання недійсними наступних правочинів щодо відчуження цього майна, які були вчинені після недійсного правочину.

Права особи, яка вважає себе власником майна, не захищаються шляхом задоволення позову до добросовісного набувача з використанням статей 215 і 216 ЦК України. Такий захист можливий шляхом задоволення віндикаційного позову, якщо для цього існують підстави, передбачені статтею 388 ЦК України, які дають право витребувати майно у добросовісного набувача.

Такий висновок Верховного Суду України сформульований у постанові від 29.03.2017р. у справі № 6-3104цс16, який підтриманий у постанові Верховного Суду від 19.06.2019р. по справі № 756/13683/16-ц (провадження № 61-7860св18).

Враховуючи, що достовірно встановлено по справі, що позивач фізично не був і не міг бути на території України в той час, коли сторонні особи заволоділи його квартирою, суд доходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог

Доходячи до такого висновку, суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

У відповідності до ст. 141 ЦПК України судові витрати залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст. 141, 258, 259, 263-265, 267, 268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Чек Голд Плюс» третя особа: ОСОБА_4 , про скасування запису та витребування майна задовольнити частково.

Витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) квартиру АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору в розмірі 1 211,20 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду

Повний текст рішення буде складено 11 листопада2024 року

Суддя С.О. Демидова