Провадження № 2/638/6469/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2024 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Штих Т. В., розглянувши позовну заяву Управління соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення надмір нарахованих коштів,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Управління соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради, в особі представника Ольги Строєвої, звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з останньої на свою користь суму надмір нарахованих коштів у вигляді щомісячної адресної допомоги ВПО у розмірі 12 000,00 грн. Також просила стягнути суму сплаченого судового збору у розмірі 3028,00 грн.

На запит суду надійшла відповідь з Головного управління Державної міграційної служби України в Харківської області пор те що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знята з реєстрації місця проживання як померла особа..

На запит суду щодо надання інформації щодо реєстрації смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області надано інформацію з якої вбачається, що 27.05.2024 Виконавчим комітетом Роганської селищної ради Харківського району Харківської області (актовий запис № 110) зареєстровано смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Нормами п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України визначено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (ст. 47 ЦПК України).

Згідно ст. 25 ЦК Украйни, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Враховуючи наведене, слід відмовити у відкритті провадження у частині позовних вимог до ОСОБА_1 , оскільки вона померла до відкриття провадження у справі, у зв`язку з чим її процесуальна правоздатність припинилась.

Така правова позиція викладена у висновках ВС у постанові № 489/4072/16-ц від 23.01.2018, а висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Зважаючи на викладене, оскільки на час звернення з позовом до суду, відповідач ОСОБА_1 померла, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, спірні правовідносини не допускають правонаступництва, тому існують підстави для відмови у відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою Управління соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення надмір нарахованих коштів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 186, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у цивільній справі за позовом Управління соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення надмір нарахованих коштів відмовити в зв`язку зі смертю останньої.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Суддя Т. В. Штих