Справа № 286/2224/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року м. Овруч

Овруцький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Кулініча Я. В.

з секретарем Креденець О. А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в м. Овруч цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Гладковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області про розподіл в натурі житлового будинку, який належить співвласникам на праві спільної часткової власності , -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 звернулися до суду із позовом до Гладковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області, що знаходиться в с. Гладковичі по вул. Репкіна Н., 5в Коростенського району Житомирської області, в якому просять, з врахуванням уточнюючої позовної заяви, розділити в натурі, перебуваючий у спільній частковій власності житловий будинок в АДРЕСА_3 , припинити право спільної часткової власності, виділивши їм в окремий об`єкт (1/1) наступні приміщення: веранду пл. 8,8 кв.м, коридор пл. 2,1 кв.м, кухню пл. 6,7 кв.м, кімнату пл. 14,1 кв.м, кімнату пл. 8,6 кв.м, кімнату пл. 10,1 кв.м, кімнату пл. 8,1 кв.м, санітарну кімнату пл.2,8 кв.м., кладову пл.2,9 кв.м., визначивши їм право власності з цього об`єкту нерухомого майна по 1/2 частині ( ОСОБА_1 1/2, ОСОБА_2 -1/2).

Мотивуючи тим, що вони - позивачі є власниками 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_3 , в рівних долях, тобто по 1/4 частині. Вказану частину будинку вони успадкували від ОСОБА_3 . Власниками іншої 1/2 частини житлового будинку були ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_4 його частину успадкувала ОСОБА_5 , а після її смерті спадкоємці спадкові права не оформили, тобто на даний час немає власників іншої частини будинку. ОСОБА_3 на підставі рішення шостої сесії двадцять третього скликання Першотравневої селищної ради Овруцького району від 10 червня 1999 року отримала у власність земельну ділянку розміром 0,056га, надану для обслуговування житлового будинку. Оформити своє право власності (успадкувати в нотаріальній конторі) на земельну ділянку вони не можуть, через те, що для цього необхідно спільне звернення всіх співвласників до розробників земельної документації. Так як власник ОСОБА_5 померла, а її спадкоємці не оформили своє право власності на частину будинку, то вони не можуть реалізувати своє право на володіння землею.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників справи не надходило.

Відповідач Гладковицька сільська рада відзив на позовну заяву у встановлений строк не надала, ухвалу про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження отримала 14.06.2024, про що свідчить розписка, яка міститься в матеріалах справи. Представник відповідача надала клопотання, в якому зазначила, що Гладковицька сільська рада не заперечує щодо задоволення позовної заяви.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Матеріалами справи встановлено, що відповідно до копії заповіту від 10.11.2010 та копій свідоцтв про право на спадщину за заповітом від 24.11.2014 видно, що ОСОБА_6 все своє майно заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в рівних частках. Спадщина, на яку видані свідоцтва ОСОБА_1 та ОСОБА_2 складається із 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_3 (а.с.11,12,21).

З копії архівного витягу від 01.10.2019 № Т/600 видно, що рішенням шостої сесії двадцять третього скликання Першотравневої селищної ради Овруцького району Житомирської області від 10.06.1999 ОСОБА_8 безкоштовно передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,056га для обслуговування житлового будинку (а.с.18).

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.13).

З копії свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_2 від 27.03.1997 видно, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 (а.с.16).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.14).

З копії довідки КП «Коростенське міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради від 11.10.2019 № 252 видно, що станом на 11.10.2019 право власності на житловий будинок АДРЕСА_3 зареєстровано за ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в 1/2 частині, а також за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в 1/2 частині (а.с.15).

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №379183711 від 19.05.2024 відповідно до відомостей про об`єкт нерухомого майна - житлового будинку АДРЕСА_3 , який на праві власності, на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 24.11.2014, належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в 1/4 частці, кожному, відомості про інші речові права за вказаною адресою відсутні (а.с.17).

Згідно довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 19.05.2024 оціночна вартість житлового будинку складає 114635,15грн., земельної ділянки 142475,62грн. (а.с.19-20).

З копії рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 11.04.2024 видно, що в задоволенні позовних вимог, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про виділення в натурі частки житлового будинку, який належить співвласникам на праві спільної часткової власності було відмовлено, так як ОСОБА_9 та ОСОБА_10 не є належними відповідачами у справі, оскільки не прийняли спадщину після померлої ОСОБА_5 у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з ч.1 ст.317 ЦК України власнику майна належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Статтею 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Всім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Відповідно до ст.ст. 355, 356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Згідно ч.1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

Відповідно до ч.2 ст.367 ЦК України у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється

Частиною 3 ст. 358 ЦК України передбачено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Відповідно до роз`яснень, даних у п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991року №7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення.

Таким чином, з аналізу змісту ст.ст. 183, 358, 364, 367, 379, 380, 382 ЦК України слідує, що виділ (поділ) часток жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється.

До аналогічних висновків дійшов Верховний Суду у постанові від 28 липня 2021 року у справі № 310/7011/17 (провадження № 61-7153св20).

Виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 2-413/11 (провадження № 1-17672св18).

У постанові Верховного Суду від 16 червня 2021 року у справі № 127/28684/18 провадження № 61-17068св19) зазначено, що за відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна таке питання вирішується судом та після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється; при виділі частки із спільного рухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишається, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо). Схожий за змістом висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 344/8200/14-ц (провадження № 14-302цс19).

Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» зазначено, що судовий захист права приватної власності громадян здійснюється шляхом розгляду справ, зокрема, за позовами про поділ спільного майна або виділ з нього частки.

З висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна від 06.06.2024 № 48 вбачається, що за технічними показниками об`єкт є відокремленим, має окремий вхід, комунікації та може бути виділений в натурі в окремий житловий будинок (а.с.43).

Зважаючи, що позивачам для оформлення права власності на земельну ділянку під будинком необхідна згода усіх співвласників, співвласник ОСОБА_5 померла, а спадкоємці після її смерті нотаріально не оформили своїх спадкових прав, що позбавляє позивачів можливості оформити право власності на земельну ділянку для обслуговування їх 1/2 частини житлового будинку; згідно висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна будинок може бути поділено, він має окремий вхід, комунікації, а тому суд приходить до висновку про задоволення позову.

Позивачі сплатити судовий збір в дохід держави у розмірі 3740,66 грн., по 1870,33грн. кожний.

Керуючись ст.ст. 361, 364, 367 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 274, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Розділити в натурі, перебуваючий у спільній частковій власності житловий будинок в АДРЕСА_3 , припинити право спільної часткової власності, виділивши ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , в окремий об`єкт (1/1) наступні приміщення: веранду пл. 8,8 кв.м; коридор пл. 2,1 кв.м; кухню пл. 6,7 кв.м; кімнату пл. 14,1 кв.м; кімнату пл. 8,6 кв.м; кімнату пл. 10,1 кв.м; кімнату пл. 8,1 кв.м, санітарну кімнату пл.2,8 кв.м; кладову пл.2,9 кв.м; визначивши ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності з об`єкту нерухомого майна, що виділяється по 1/2 частині, кожному.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Я. В. Кулініч