Справа № 390/1809/24
Провадження №2/390/686/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" листопада 2024 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі

головуючого судді Гершкул І.М.,

при секретарі Лазаренко А.С.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницький за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_6 , після смерті якої відкрилась спадщина. В останні роки життя ОСОБА_6 її син ОСОБА_4 говорив позивачу та ОСОБА_7 про те, що матір склала на нього заповіт, тому після смерті матері позивач та відповідач ОСОБА_5 не зверталися до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини. Разом із тим, дружина позивача вирішила розібрати речі покійної ОСОБА_6 , що зберігалися на горищі, де виявила заповіт ОСОБА_6 на їм`я ОСОБА_3 на земельну ділянку. 23.08.2024 року ОСОБА_3 звернувся до Кропивницької районної державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, але йому повідомили, що спадкова справа вже відкрита приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Воронько Т.М. за заявою іншого спадкоємця ОСОБА_6 Приватним нотаріусом Воронько Т.М. повідомлено позивачу, що він пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Позивач зазначає, що у приватного нотаріуса при зверненні до неї ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини була можливість з`ясувати наявність інших спадкоємців за заповітом і повідомити їх про обставини спадкування, але цього зроблено не було, а тому зважаючи на викладені поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_3 звернувся до суду та просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити та надав пояснення по справі.

Представник відповідача ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення позовних вимог і пояснила, що позивач є спакоємцем першої черги, проте до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не звернувся. Враховуючи те, що йому не було достоменно відомо про існування заповіту на ім`я ОСОБА_4 , він мав звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, як спадкоємець першої черги. Крім того, позивач знав, що мати склала заповіт на нього, а тому в задоволенні позовних вимог просила відмовити.

Відповідач ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, повідомлена про дату, час і місце судового засідання в установленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила, відзив на позовну заяву не подавала.

Свідок ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснила, що вона є дружиною позивача. У 2021 році ОСОБА_4 привіз свою матір ОСОБА_6 до них із позивачем додому, де вони здійснювали за нею догляд. ОСОБА_6 прожила в них близько 5-6 місяців, потім відповідач забрав її та відвіз додому, де залишив саму. Через пів року після смерті ОСОБА_6 вони з позивачем випадково знайшли заповіт і державний акт на землю, після чого звернулися до сільської ради та нотаріуса, якою було повідомлено, що пропущено строк для прийняття спадщини. ОСОБА_4 говорив, що матір`ю складено заповіт на його ім`я.

Свідок ОСОБА_9 у судовому засіданні пояснила, що вона є дружиною ОСОБА_4 . У 2023 році ОСОБА_6 впала та отримала перелом, спочатку її доглядала донька, а потім вони з чоловіком забрали її до себе. ОСОБА_6 постійно плакала, що ОСОБА_3 до неї не приїзжає, просила, щоб він її забрав до себе, проте він відмовився. За життя ОСОБА_6 говорила, що склала заповіт, в якому будинок залишила ОСОБА_4 , а земельну ділянку ОСОБА_3 . Позивач сам відвозив ОСОБА_6 оформлювати заповіт, проте особисто вона це не бачила. Після того, як ОСОБА_4 звернувся з заявою про прийняття спадщини, нотаріус повідомила, що є ще один спадкоємець. Будинок і земельну ділянку, після смерті ОСОБА_6 , успадкував відповідач ОСОБА_4 .

Заслухавши представників сторін, допитавши свідків, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Відповідно ст.ст.1270, 1272 ЦК України: для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 , яке видане 07.06.1969 року Аджамською сільською радою, актовий запис №44, де батьками вказані ОСОБА_10 і ОСОБА_11 (а.с.12).

Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №6 від 23.08.2024 року свідчить, що 26.11.2010 ОСОБА_12 і ОСОБА_13 уклали шлюб, після чого дружині присвоєно прізвище '' ОСОБА_14 '' (а.с.7-8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , яке видане повторно 23.08.2024 року Кропивницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №536 (а.с.22).

За життя ОСОБА_6 на підставі державного акту на право приватної власності на землю серія IV-КР №004582 належала земельна ділянка загальною площею 4,63 га., розташована на території Аджамської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, ділянка № НОМЕР_3 , призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується копією державного акту (а.с.23-24).

09.03.2005 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складено заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Аджамської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, на ім`я ОСОБА_3 на належну їй на праві приватної власності земельну ділянку, загальною площею 4,63 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Аджамської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області (а.с.25).

Листом №58/01-16 від 23.08.2024 року приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Воронько Т.М. повідомлено ОСОБА_3 про необхідність звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки спадщина після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у встановлений законом строк ним не прийнята, дій, які свідчать про прийняття спадщини, не виявлено, а тому ОСОБА_3 вважається таким, що спадщину не прийняв (а.с.20-21).

Довідка №702 від 22.08.2024 року, видана виконкомом Аджамської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, свідчить, що ОСОБА_6 проживала та була зареєстрована у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , з 1976 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті за вищевказаною адресою разом із нею був зареєстрований і проживав син ОСОБА_4 . Від імені померлої виконкомом Аджамської сільської ради посвідчувався заповіт №09 від 09.03.2005 року (а.с.27).

На запит суду приватним нотаріусом Кропивницької районного нотаріального округу Кіровоградської області Воронько Т.М. надано лист №69/01-16 від 27.09.2024 року, та копію спадкової справи №23/2024 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 , яка містить заяву ОСОБА_4 про прийняття спадщини, заяву ОСОБА_3 про невчинення будь-яких дій щодо спадкового майна, свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с.51-67).

У постанові від 26.06.2024 року по справі №686/5757/23 (провадження №14-50цс24) Велика Палата Верховного Суду дійшла до висновків, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте таку необізнаність суд не повинен ототожнювати з його (спадкоємця) незнанням про його право на спадкування загалом, оскільки в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування. Коли ж особа усвідомлює чи повинна усвідомлювати, що вона є учасником процесу спадкування, зокрема на підставі своєї спорідненості зі спадкодавцем як спадкоємець першої черги спадкування або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, і не вчиняє активних дій, спрямованих на прийняття спадщини (засвідчення своєї згоди на вступ у всі правовідносини спадкодавця), виходячи з обставин, які не пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для своєчасного прийняття спадщини, то її необізнаність про наявність заповіту не може розглядатися як підстава для визначення їй додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи, що позивач є сином спадкодавця у зв`язку з чим повинен був усвідомлювати, що він є учасником процесу спадкування, зокрема на підставі своєї спорідненості зі спадкодавцем, як спадкоємець першої черги спадкування, мав вчинити дії, спрямовані на прийняття спадщини. Отже, необізнаність позивача про наявність заповіту не може розглядатися як підстава для визначення йому додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини. Будь-яких інших поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, які були б пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення дій, позивачем не наведено та наданими доказами не підтверджено.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.1270, 1272 ЦК України, ст.ст.4, 12, 13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 09.12.2024 року.

У порядку ст.265 ч.5 п.4 ЦПК України зазначаються наступні реквізити сторін та інших учасників справи:

позивач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ;

відповідач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ;

відповідач ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.М. Гершкул