Справа № 953/7073/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" листопада 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді - Муратової С.О.,

за участю секретаря судового засідання Драгана О.А.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Шмуйлової І.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова позовну заяву ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 ) про визначення частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності, встановлення порядку користування майном (квартирою), -

встановив:

До Київського районного суду м. Харкова 01.08.2024 надійшла вказана позовна заява, в якій позивачі просять змінити правовий майна: квартири АДРЕСА_2 , згідно рішення Харківської міської ради 1 сесії 7 скликання від 20.11.2015 року за № 12/15) в м. Харкові зі спільної сумісної власності, припинивши його, на спільну часткову власність, визначивши: ОСОБА_2 частину квартири, ОСОБА_3 частину квартири, ОСОБА_1 частину квартири, призначити судову будівельно-технічну експертизу для визначення порядку користування квартирою АДРЕСА_2 за результатами якої, визначити порядок користування квартирою.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2024, розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Муратовій С.О. (а.с. 55).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.08.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою; розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання (а.с. 56).

16.09.2024 до канцелярії суду надійшов відзив представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шмуйлової І.М. на позовну заяву про визначення частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності, встановлення порядку користування майном (квартирою), в якій просила у задоволенні позовних вимог відмовити через їх необґрунтованість та недоведеність; витрати у справі стягнути з позивачів (а.с. 72-76).

16.09.2024 до канцелярії суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення та зобов`язання вчинити дії, в якій просила звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору; зобов`язати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , усунути перешкоди ОСОБА_1 та її малолітньому сину ОСОБА_4 в користуванні житловою квартирою АДРЕСА_2 та заборонити ОСОБА_2 , ОСОБА_3 чинити будь-які дії, спрямовані на перешкоджання у відкриванні вхідних дверей, доступі до приміщення квартири та користуванні квартирою; зобов`язати ОСОБА_2 передати ОСОБА_1 ключі від спірних замків вхідних дверей вказаної квартири; вселити ОСОБА_1 та її малолітнього сина ОСОБА_4 в житлову квартиру АДРЕСА_2 (а.с. 101-108).

В підготовче судове засідання позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не з`явилися, повідомлялися належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 28.11.2024 до канцелярії суду надійшла заява позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без розгляду, в якій просять залишити позовну заяву без розгляду (а.с. 155-156).

В підготовчому судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Шмуйлова І.М. заперечували проти клопотання позивачів про залишення позовної заяви без розгляду, просили прийняти зустрічну позовну заяву.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України.

Згідно з положеннями пункту 5 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є диспозитивність.

Дії та воля сторони цивільного процесу фактично визначає спрямованість процесуальної діяльності суду та її результати.

Відповідно до частини першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду (пункт 5 частини першої статті 257 ЦПК України).

Суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті. Тобто, якщо позивач не підтримує свій позов, то суд не може замінити його статус у процесі.

Згідно з ч. 1 ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті (частини перша статті 200 ЦПК України).

Пунктом 1 частини другої статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (див: постанови Верховного Суду: від 10.04.2020 у справі № 548/2531/18, від 05.10.2021 у справі №308/13199/17, від 04.04.2022 у справі № 441/1609/19, від 03.02.2023 у справі № 683/1861/19), від 31.10.2024 у справі № 727/9312/22).

Як вбачається зі змісту заяви позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , останні просять залишити позовну заяву без розгляду.

Ураховуючи наведене, відсутня законодавча заборона на постановлення ухвали про залишення без розгляду позовних вимог на стадії підготовчого судового засідання. При цьому така заборона суперечила б положеннями частини першої, третьої статті 13 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, суд вважає заяву позивачів про залишення позовної заяви без розгляду такою, що підлягає задоволенню.

Крім того, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно ч. 3 ст. 193 ЦПК України, вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Тобто, за змістом ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, а його вимоги об`єднуються в одне провадження також з первісним позовом.

В межах даної цивільної справи позовна заява ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності, встановлення порядку користування майном (квартирою), є первісним позовом.

Як зазначено вище, 28.11.2024 до канцелярії суду надійшла заява позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без розгляду, в якій вони просили залишити позовну заяву без розгляду (а.с. 155-156), та вказана заява підлягає задоволенню.

Оскільки первісний позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності, встановлення порядку користування майном (квартирою), за заявою позивачів підлягає залишенню без розгляду, то суд вважає, що у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення та зобов`язання вчинити дії, необхідно відмовити.

Згідно ч. 2 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 ЦПК України, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи викладене, зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення та зобов`язання вчинити дії, суд повертає ОСОБА_1 з усіма додатками, копію зустрічної позовної заяви долучає до матеріалів справи.

Крім того, суд вважає необхідним роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право відповідно до ст. 4 ЦПК України звернутися з вказаним позовом до суду за захистом своїх порушених прав та інтересів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 189, 193, 200, 257 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності, встановлення порядку користування майном (квартирою) - залишити без розгляду за заявою позивачів.

Роз`яснити позивачам право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Відмовити у прийнятті до спільного розгляду з первісним позовом зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення та зобов`язання вчинити дії.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення та зобов`язання вчинити дії - повернути ОСОБА_1 з усіма додатками, копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи. Роз`яснити відповідачу право на звернення до суду із самостійною позовною заявою.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть отримати за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Муратова С.О.