Справа № 710/1446/24 Провадження № 2/710/606/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09.12.2024 м. Шпола
Шполянський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого-судді- Сивоконя С.С.,
секретаря судового засідання-Шпиці О.Е.,
прокурор Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури Руденко Н.В.
розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам
Короткий зміст позовних вимог
30.09.2024 на електронну адресу Шполянського районного суду Черкаської області, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи підсистеми "Електронний суд", від Звенигородської окружної прокуратури надійшла позовна заява в якій міститься прохання: стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави, шкоду, заподіяну водним живим ресурсам у сумі 9 486,00 грн, а також сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 грн.
Аргументи учасників справи.
Свій позов прокуратура обґрунтовує тим, що постановою Шполянського районного суду Черкаської області від 19.09.2023 у справі № 710/1106/23 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, піддано адміністративному впливу та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення. Постанова набрала законної сили 30.09.2023. Вказаною постановою не вирішено питання щодо стягнення із ОСОБА_1 збитків заподіяних рибному господарству в сумі 9486,00 грн. У добровільному порядку завдані збитки, не відшкодовані. Згідно розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу ОСОБА_1 своїми протиправними діями, а саме: порушення вимог природоохоронного законодавства, що виразилися у незаконному вилові водних ресурсів, завдав шкоди у розмірі 9 486 грн. У діях ОСОБА_1 наявні всі елементи складу правопорушення: протиправна поведінка відповідача, яка полягає у незаконному вилові водних біоресурсів за допомогою забороненого знаряддя лову; наявна шкода, яка правомірно розрахована уповноваженим органом, відповідно до затверджених такс та методик, а також причинний зв`язок, що виражений у заподіянні шкоди саме протиправною поведінкою відповідача; вина відповідача, що підтверджується зібраними доказами. Завдані внаслідок незаконного вилову риби на території Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади збитки, відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.7 ч.3 ст. 29 та п.4 ч.1 ст. 69-1 БК України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища відповідної об`єднаної територіальної громади, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу у автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів.
Органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства на території Черкаської області є Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, яке не зверталося до суду із цивільним позовом про стягнення з ОСОБА_1 збитків у сумі 9486 грн у зв`язку з відсутністю коштів на оплату судового збору. Шполянська міська рада ОТГ до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення шкоди не зверталася та не має наміру звертатися, оскільки немає також можливості.
Оскільки уповноваженими органами ні Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, ні Шполянською міською радою ОТГ, не вжито заходів спрямованих на відшкодування відповідачем завданих ним збитків водним, живим ресурсам, тому прокурор змушений звернутися до суду з цим позовом.
Інші процесуальні дії у справі.
Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 02.10.2024 позовну заяву було залишено без руху.
Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 09.10.2024, відкрито провадження у справі, учасників справи повідомлено, що розгляд даної цивільної справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.
Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області 09.12.2024 судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи.
Відповідач у встановлений строк до суду відзив на позов не надав, про причини неподання суду відзиву не повідомили, а тому враховуючи ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Заходи забезпечення позову судом не вживалися.
Прокурор в судовому засіданні підтримав свій позов та просив його задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Від Шполянської міської ради ОТГ надійшла заява про розгляд справи без участі, в якій позовні вимоги підтримано в повному обсязі, та міститься прохання справу розглядати без участі представника від міської ради. (а.с. 63).
Від Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги підтримано у повному обсязі, проти заочного розгляду не заперечують. (а.с. 66).
Відповідач до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причин неявки не повідомив.
Відповідач у встановлений строк до суду відзив на позов не надав, про причини неподання суду відзиву не повідомив, а тому враховуючи ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом.
Суд розглянувши позовну заяву, встановив наступне.
Згідно копії постанови судді Шполянського районного суду Черкаської області від 19.09.2023 справа № 710/1106/23, визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, піддано адміністративному впливу та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення. Постанова набрала законної сили 30.09.2023.
Згідно описової частини цієї постанови, ОСОБА_1 інкримінується те, що 10.04.2023 о 14 годині 10 хвилин він волив рибу в період нересту на ставу, розміщеному в адміністративних межах с. Лебедин, капроновою сіткою (знаряддя лову заборонене для любительського рибальства) та виловив рибу: карась 6 (шість) штук, вагою 1 (один) кг, чим завдав збитків на суму 9486 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.п.1 п.1 розділу 4 правил любительського та спортивного рибальства та чинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. (а.с.18).
Відповідно до копії листа -вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних ресурсів, який був адресований Черкаським рибоохоронним патрулем Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області Ямборському Олександру Васильовичу, було запропоновано останньому добровільно, в 5-ти денний термін з моменту отримання даного листа, відшкодувати збитки завдані рибному господарству, внаслідок порушення правил рибальства на суму 9486 грн. (а.с.20).
У листі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади від 25.07.2024 р. №31-01/4952 адресованого першому заступнику Звенигородської окружної прокуратури зазначалося, що станом на теперішній час, громадянином ОСОБА_1 не було відшкодовано Шполянській міській раді об`єднаної територіальної громадишкоду, заподіяну незаконним виловом водних біоресурсів у сумі 9 486,00 грн. До суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення шкоди Шполянська міська рада ОТГ не зверталась та на даний час не планує звертатися, оскільки не має такої можливості. (а.с.16).
У листіУправління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області від 02.04.2024 №1-5-9/506-24 адресованого Звенигородській окружній прокуратурі зазначено, що на даний час звернутися із цивільним позовом про стягнення із ОСОБА_1 -9486 грн завданої шкоди, за незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову - не має можливості у зв`язку з тяжким матеріальним становищем та обмеженим фінансуванням. Крім цього у листі міститься прохання звернутися до суду в інтересах держави з позовом про відшкодування шкоди та стягнення збитків з ОСОБА_1 . (а.с.19).
Відповідно до розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 06.10.2021 №1039, який є додатком до протоколу №010828, вартість риби (карась) в кількості 6 (шість) штук становить - 9486,00 грн. Такса - 1581,00. (а.с.22 зворот).
Відповідно до копії протоколу про адміністративне правопорушення №010828 від 10.04.2023 складеного провідним державним інспектором Бондар Олегом Миколайовичем , ОСОБА_1 10.04.2023 о 14 год. 10 хв ловив рибу в період нересту на ставу розміщеному в адмінмежах с. Лебедин, капроновою сіткою (знаряддям лову, забороненим для любительського рибальства) та виловив риби: карась 6 (шість) штук, вагою 1 (один) кілограм, чим завдав збитків на суму 9486,00 грн. Порушив вимоги п.п. 1 п.1 розділу 4 правил любительського і спортивного рибальства. Відповідальність передбачена ч.4 ст. 85 КУпАП. Риба та сітки вилучені працівниками Шполянського ВП. (а.с.21 зворот 22).
Листом від 26.09.2024 №50-2941 вих.-24 Звенигородська окружна прокуратура повідомила Шполянську міську раду об`єднаної територіальної громади і Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, що на виконання вимог ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», будуть вжиті заходи представницького характеру на захист державних інтересів шляхом звернення до Шполянського районного суду Черкаської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної живим ресурсам в сумі 9486,00 грн. (а.с.24).
Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
У відповідності до ч. 2 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.
У силу ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України. Громадяни України мають право користуватися природними ресурсами України відповідно до цього та інших законів.
Згідно ч.1 п.б ч.1 ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.
Відповідно до ч.1 ст. 63 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обов`язкових платежів.
Згідно з ч.4 ст. 63 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», доходи місцевого бюджету зараховуються до загального або спеціального фонду місцевого бюджету відповідно до вимог Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України.
Згідно п.б) ч.2 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок: б) частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.
Згідно п.7 ч.3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є: 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності;
Згідно п.4 ч.1 ст. 691 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Відповідно до ч.3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.
Відповідно до ч.1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.
Відповідно до п.1 абз. 1 ст. 10 Водного кодексу України до відання сільських, селищних, міських та районних у містах рад у галузі регулювання водних відносин на їх території належить: здійснення заходів щодо раціонального використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів.
Відповідно до ст. 42 «Про охорону навколишнього природного середовища» в Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів.
Відповідно до ч.1, 2 ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у водних об`єктах (їх частинах), територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Водні біоресурси можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності.
Відповідно до абз.5 ст. 21 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державний контроль за провадженням рибогосподарської діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, з метою забезпечення:запобіганнявиснаженнюрибогосподарськихводнихоб`єктів (їх частин).
Відповідно до ч.1 ст. 59 «Про твариний світ» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, а на території Автономної Республіки Крим - органи виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища і мисливського господарства та полювання у встановленому законом порядку мають право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу.
Відповідно до ст. 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.
Відповідно до п. 1 Положення «Про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм» затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 р. № 895, Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем.
Відповідно до п.7 цього Положення, держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони).
Пунктом 1 Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, затвердженого Наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 15.02.2024 року №77 передбачено, що Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.
Повноваження Черкаського рибоохоронного патруля поширюються на Черкаську область, територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством (далі - район діяльності).
Відповідно до п.п. 5.3 п. 5 згаданого «Положення Черкаський рибоохоронний патруль в районі діяльності та відповідно до покладених на нього завдань: забезпечує здійснення державного нагляду (контролю) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів.
Відповідно до п.п. 7.4 п. 7 загаданого Положення Черкаський рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Відповідно до п.п. 8.11 п.8 згаданого Положення посадові особи Черкаського рибоохоронного патруля здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та/або методиками.
Відповідно до ч.1 ст.27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
Відповідно до п.п 8 п.2 розділу ІІІ згаданих Правил рибалки зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством.
Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ст.. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до ч.1 ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Згідно ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в тому числі за порушення правил використання об`єктів тваринного світу.
Згідно ч.ч. 4,5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Згідно ч.ч.1,2 ст 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч.1 ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.
Відповідно до ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Як вбачається зі змісту постанови Шполянського районного суду Черкаської області від 19.09.2023 року, питання про відшкодування ОСОБА_1 спричиненої ним шкоди у сумі 9486,00 гривень вирішено не було.
Черкаським рибоохоронним патрулем Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області було адресовано листа-вимогу ОСОБА_1 , в якому запропоновано відповідачу добровільно, в 5-ти денний термін з моменту отримання даного листа, відшкодувати збитки завдані рибному господарству, внаслідок порушення правил рибальства на суму 9486 грн. (а.с.20).
Згідно з ч.3ст.40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані: відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
У постанові судді Шполянського районного суду Черкаської області від 19.09.2023 року,у справі № 710/1106/23, було встановлено завдану ОСОБА_1 шкоду у сумі 9486,00 гривень.
Завдана шкода була встановлена на підставі розрахунків розміру збитків.
Згідно розрахунку розміру збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 06.10.2021 №1039, які містяться в матеріалах справи шкода, заподіяна незаконним виловом карася у кількості 6 (шести) штук склала 9486,00 грн.
Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області як суб`єкт владних повноважень, який виконує відповідні функції у спірних правовідносинах і має право на подання до суду позовної заяви про відшкодування шкоди, не вжив відповідних заходів для захисту інтересів держави і не звернувся до суду в розумний строк, відтак прокурор має право на звернення до суду з цим позовом з метою захисту інтересів держави.
У листі від 26.09.2024 №50-2941 вих.24, Звенигородська окружна прокуратура повідомляла Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області і Шполянську міську раду об`єднаної територіальної громади Черкаської області про те, що прокуратурою будуть вжиті заходи представницького характеру на захист державних інтересів шляхом звернення до Шполянського районного суду Черкаської області з позовом в інтересах держави в особі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам в сумі 9 486,00 грн. (а.с.24).
За таких обставин, суд робить висновок, що відповідач ОСОБА_1 , зобов`язаний відшкодувати шкоду завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в розмірі 9486,00 грн.
До початку розгляду справи по суті позивач не змінив предмет або підставу позову, не збільшив та не зменшив розмір позовних вимог, а тому суд розглянув цивільну справу в межах пред`явлених вимог і на підставі поданих сторонами доказів.
Крім того, оскільки позов задоволено відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь Черкаської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 2422,40 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 66, 131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст. 22, 1166 ЦК України, ст.10, 27, 59, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.. 20, 21, 37, 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 4, 42, 47, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 16, 18-1, 33, 60, 63 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст..29, 69-1 Бюджетного кодексу України, ст.12, 13, 18, 56, 76-81, 89, 141, 211, 263-265, 274-279, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд, -
Позов задовольнити повністю.
Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації, яке вказане у позовній заяві: АДРЕСА_1 , інші відомості про особу, суду невідомі на користь Черкаської обласної прокуратури (код ЄДРПОУ - 02911119) юридична адреса: бульв. Шевченка, 286, м.Черкаси, судовий збір в розмірі 2422,40 (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок).
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
СуддяШполянського
районного суду С.С. Сивокінь