Провадження № 2-п/686/87/24
УХВАЛА

11 листопада 2024 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі: головуючого судді Дем`янова Ю.М.,

за участі: секретаря судового засідання Ткаченко Л.Г.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому заяву ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10.09.2024 року,

встановив:

04.10.2024 до суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10.09.2024 року у цивільній справі № 686/19967/24 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що Хмельницьким міськрайонним судом Хмельницької області 10.09.2024 ухвалено заочне рішення у справі № 686/19967/24, яким позов Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено та ухвалено стягнути з ОСОБА_2 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість у сумі 58920,87 грн. та судовий збір у сумі 2422,40 грн.

Заявник стверджує, що про винесене заочне рішення відповідач дізнався випадково лише 14.09.2024 після перевірки інформації на сайті «Судової влади» стосовно іншої справи.

Водночас, із вказаним заочним рішенням суду ОСОБА_2 не погоджується і вважає його незаконним і таким, що порушує його законні права та інтереси, оскільки останній не був повідомлений про час та місце розгляду даної справи, у зв`язку з чим був позбавлений можливості надати суду заперечення та докази в обґрунтування своєї позиції, що зумовило неможливість повно та всебічно дослідити усі фактичні обставини справи.

Окрім того, відповідач звертає увагу суду на те, що жодної судової повістки ним отримано не було, хоча він дійсно проживає та зареєстрований за адресою, на яку направлялись судові повістки. При цьому, номер телефону, який вказаний у довідці про недоставлення SMS, не є тим номером, який використовується відповідачем, а сам факт звернення до суду із цією заявою у найкоротший строк підтверджує добросовісність поведінки ОСОБА_2 .

Також, відповідач зазначає, що судом не встановлено у повному обсязі обставини у справі, а позивачем не доведено належними та допустимими доказами ті фактичні обставини, на які він посилається в обґрунтування позовних вимог щодо розміру заборгованості.

Так, відповідач стверджує, що умови кредитування ним не були погоджені у встановленому законом порядку, а підписання ним паспорту споживчого кредиту не може свідчити про його ознайомлення із умовами кредитування та укладення кредитного договору із АТ КБ «ПриватБанк».

При цьому, заявник зауважує, що сам паспорт споживчого кредиту носить лише інформативний характер для споживача і при його підписанні відповідачу не було повідомлено про можливість зміни умов кредитування щодо сплати процентів, збільшення відсоткової ставки, тощо.

Враховуючи вищевикладене, заявник просить переглянути заочне рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10.09.2024 року у справі № 686/19967/24, скасувавши його і призначивши справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У судове засідання заявник не з`явився, про дату та час судового засідання із розгляду заяви про перегляд заочного судового рішення повідомлений належним чином. На адресу суду 11.11.2024 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, оскільки він зайнятий доглядом за хворим батьком. Заяву про перегляд заочного рішення підтримує у повному обсязі за викладених у ній доводів.

Представник позивача у судовому засіданні проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення заперечила. В обґрунтування своєї позиції зазначила, що відповідач у справі належним чином повідомлявся про дату та час судових засідань у справі за адресою його реєстрації, а тому вважається таким, що був повідомлений про розгляд справи у встановленому порядку. Щодо підстав необхідності перегляду рішення суду, які зазначені відповідачем, ОСОБА_1 вказала на їх необґрунтованість, оскільки відповідач належним чином був повідомлений про умови кредитування, у передбаченому договором порядку виконував взяті на себе зобов`язання до грудня 2023 року, після чого у нього на постійній основі почало виникати прострочення обов`язкових платежів. Окремо зауважила про те, що паспорт споживчого кредиту був підписаний відповідачем ще у 2021 році, задовго до виникнення заборгованості, а тому останній знав про умови кредитування та погодився на них.

У відповідності до положень ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення, заслухавши пояснення представника позивача, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_2 не підлягає до задоволення з наступних підстав.

10.09.2024 Хмельницьким міськрайонним судом Хмельницької області ухвалено рішення у справі № 686/19967/24, яким позов АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено та ухвалено стягнути з ОСОБА_2 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість у сумі 58920,87 грн. та судовий збір у сумі 2422,40 грн.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема:

?обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду,

?посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

04.10.2024 року до суду надійшла заява відповідача у справі ОСОБА_2 про перегляд вищезазначеного заочного судового рішення.

Судом встановлено, що на час розгляду справи в суді відповідач був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується Відповіддю з Єдиного державного демографічного реєстру № 701475 від 22.07.2024 та довідкою Відділу реєстрації місця проживання управління з питань реєстрації ХМР від 29.07.2024 року.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач неодноразово повідомлявся про час та місце розгляду справи за зареєстрованою адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчать наявні в матеріалах справи конверти про направлення примірника позовної заяви з додатками та судових повісток, які поверталися до суду з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Окрім того, суд звертає увагу, що факт реєстрації та проживання відповідача за вказаною адресою не заперечується і самим ОСОБА_2 у поданій ним заяві про перегляд заочного рішення, що дає підстави суду зробити висновок, що саме ця адреса АДРЕСА_1 , є дійсним місцем проживання відповідача у справі.

Відповідно до положень п.п. 1-4 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

При цьому, суд бере до уваги сформовану практику Верховного суду щодо належного повідомлення учасників процесу про розгляд справи у суді, а саме про те, що при зазначені причин повернення «адресат відмовився», «адресат відсутній за вказаною адресою» - судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки (пункт 3, 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України, Постанови ВС від 21 грудня 2022 року у справі № 757/15603/19 (провадження № 61-7187св22), 30 листопада 2022 року у справі № 760/25978/13-ц (провадження № 61-6788св22), 31 серпня 2022 року у справі № 760/17314/17).

Звідси можна зробити висновок, що в такому випадку учасник вважається належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Отже, судом було дотримано закріплену в ЦПК вимогу щодо належного повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, що підтверджується наявними у справі доказами.

Відповідно до ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Суд приходить до переконання, що відповідачем не доведено належними, допустимим та достатніми доказами поважності причин, з яких останній не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву особисто або через свого представника, а також не надано жодних переконливих доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи та були підставою для скасування заочного рішення.

Так, рішенням суду від 10.09.2024 по справі № 686/19967/24 на підставі дослідження наданих доказів, які визнані судом належними та допустимими, об`єктивно встановлено, що 16.06.2011 шляхом підписання анкети-заяви між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2 укладено договір відновлювальної кредитної лінії.

За вказаним договором позичальник отримав доступ до кредитних коштів та частково періодично здійснював погашення заборгованості, про що свідчить виписка по рахунку ОСОБА_2 за період з 17.06.2011 по 01.07.2024.

Разом з тим, ОСОБА_2 порушено погоджені умови Договору, внаслідок чого, як вбачається із наданих банком розрахунків заборгованості, станом на 31.05.2015, 30.06.2019 та 23.06.2024 за період з 30.06.2011 по 23.06.2024, в сукупному розмірі складає 58 920,87 грн., а саме: 48 415,85 грн. заборгованість за тілом кредиту та 10 505,02 грн. заборгованість за простроченими відсотками.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідачем не оспорююється факт перебування у кредитних правовідносинах із позивачем, а посилання останнього на неналежність погодження умов кредитування шляхом підписання паспорту споживчого кредиту суд не бере до уваги, оскільки згідно умов підписаної відповідачем анкети-заяви про укладення договору відновлювальної кредитної лінії відповідач погодився з тим, що ця заява разом із пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку становить між ним та позивачем Договір про надання банківських послуг. Підписанням Заяви, а також Паспорту споживчого кредиту, відповідач підтвердив, що згоден із Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку, які були йому наданні для ознайомлення у письмовому вигляді.

В подальшому, у процесі користування рахунком, 09.07.2021 відповідачем підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, на підставі якої погоджені інші суттєві умови користування кредитним рахунком.

Відтак, суд приходить висновку, що відповідачу було достеменно відомо про умови кредитування у АТ КБ «ПриватБанк», які ним були погоджені та не заперечувались.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

За наведених вище обставин, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення є необґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення, оскільки відповідачем не доведено поважності неприбуття останнього або його представника в судове засідання, не надано належних доказів, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом при винесенні рішення, а тому заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10.09.2024 року слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76, 258-260, 287, 288 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву відповідача ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10.09.2024 року по справі № 686/19967/24 залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з часу складання повного судового рішення до Хмельницького апеляційного суду.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Юрій ДЕМ`ЯНОВ