Справа № 953/7395/24
2/953/3295/24
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" серпня 2024 р.

Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В. перевірив позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Герасимова Оксана Олегівна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шемет О.В. звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Герасимова Оксана Олегівна, у якому проситьвизначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вказана позовна заява надійшла до суду через систему «Електронний суд» 08.08.2024.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2024 справу передано для розгляду судді Вітюку Р.В.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 175, 177 ЦПК України з огляду на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, позовна заява не містить: поштового індексу позивача та її представника, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Однак, всупереч ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач не надав доказів направлення позовної заяви з додатками третій особі - ОСОБА_3 .

Окрім вказаного, суд зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Нерухоме майно є особливим об`єктом права власності, оскільки наділене специфічними рисами - сталий зв`язок із землею, особлива цінність, неможливість переміщення без знецінення та зміни її призначення. Майнове право на об`єкт нерухомості є складовою частиною такого майна, як об`єкта цивільних прав.

Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 20 березня 2024 року у справі № 523/14831/21, виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, до позовів про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовується виключна підсудність, яка передбачена ст. 30 ЦПК України.

З позовної заяви вбачається, що до спадщини, про яку зазначає заявниця, входить: недоотримана пенсія, квартира яка розташована у АДРЕСА_1 , житловий будинок з усіма надвірними побудовами та спорудами що знаходиться у АДРЕСА_2 на земельній ділянці, земельна ділянка яка розташована у АДРЕСА_2 . При цьому позивач не зазначає вартість нерухомого майна та не надає доказів на підтвердження такої вартості (звіт про оцінку майна, останні правочини щодо визначеного майна, тощо).

Вказаний недолік позбавляє суд можливості правильно визначити територіальну підсудність цієї справи, яка підлягає встановленню під час вирішення питання щодо можливості відриття провадження у справі. При цьому суд звертає увагу, що порушення правил підсудності є підставою для скасування рішення, яким закінчено розгляд справи, і направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю відповідно до ч. 1 ст. 378 ЦПК.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, то позивачці необхідно: зазначити поштовий індекс позивача та її представника, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету в учасників справи, надати докази надсилання листом з описом вкладення третій особі ОСОБА_3 копій поданих до суду документів (позовної заяви з доданими до неї доокументами), а також зазначити вартість вартість нерухомого майна (спадщини) та надати докази на підтвердження такої вартості (звіт про оцінку майна, правочини щодо такого майна, тощо).

Позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачці строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у разі невиконання вимог ухвали у встановлений строк, тобто якщо вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа - ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, які зазначено в мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання позивачкою ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачці зі всіма доданими документами.

Копію ухвали направити позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Роман ВІТЮК