Справа № 301/85/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" серпня 2024 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області в складі

головуючої судді: Даруди І.А.

секретаря судових засідань: Кинів Д.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

04.01.2024 року ОСОБА_1 інтереси якого представляє адвокат Кавка І.І. звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу до ОСОБА_2 .

У судові засіданні, призначенні на 05.03.2024, 29.03.2024, 17.04.2024, 01.05.2024, 19.06.2024, 28.06.2024, 09.08.2024 року позивач та його представник не з`явилися, хоча про дату час та місце судового засідання повідомлялися належним чином, що підтверджується судовими повістками про виклик до суду на вищезазначені дати та рекомендованим повідомленням з підписом про отримання повістки про виклик до суду ( а.с. 47), про причини неявки до суду позивач та його представник не повідомили.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У постанові від 22 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №310/12817/13, вказав на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував у своїх рішеннях, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Враховуючи те, що позивач на виклик суду не з`явилися повторно, про причини неявки суд не повідомляв, враховуючи складність справи, суд приходить до висновку про втрату інтересу сторони позивача у підтриманні заявлених позовних вимог, а відтак розглядувана позовна заява підлягає залишення без розгляду.

Таким чином, у даному випадку існують усі підстави, передбачені ч.5 ст.223, п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України, для залишення позову без розгляду, а саме: сторона позивача належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи; неявка позивача у судове засідання є повторною (суцільно); позивач не повідомив про причини неявки; від позивача заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Отже, суд приходить до висновку, що позов слід залишити без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись ст.223, 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя І.А. Даруда