Справа № 716/2395/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.12.2024 Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючої судді - Пухарєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Кульки О.М.,

розглянув у відкритому підготовчому засіданні в м. Заставна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади Старостинського округу с. Бабин Веренчанської сільської об`єднаної територіальної громади в особі Веренчанської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в особі представниці адвокатки Козловської Юлії Павлівни, звернувся до суду із позовом до відповідача, в якому просить визначити йому додатковий трьохмісячний строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 .

Підставою для звернення до суду із вказаною позовною заявою є та обставина, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла19 травня 2022 року відкрилася спадщина на належне їй майно. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом.

З метою оформлення спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області, однак постановою нотаріуса йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Ухвалою судді Заставнівського районного суду Чернівецької області від 19.11.2024 року по даній цивільній справі відкрито провадження, призначено підготовче судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 та його представниця адвокатка Козловська Ю.П. в підготовче засідання не з`явилися, в заяві до суду просять справу розглядати у їх відсутності. Позов підтримують повністю.

Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву про визнання позову та прохання розглянути справу у його відсутності.

Згідно ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

У відповідності до вимог ч. 4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, приймаючи визнання відповідачем позову, оскільки це не суперечить Закону, а також правам та інтересам сторін, не порушує свободи чи інтереси інших осіб, та відповідає вимогам ч. 4ст. 206 ЦПК України, ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , померла19 травня 2022 року (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно.

Позивач є спадкоємцем за законом. Факт родинних відносин як сина та матері між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтверджується рішенням Першотравневого районного суду м.Чернівці від 18.07.2024, яке набрало законної сили 20.08.2024.

Іншими спадкоємцями, які спадщину в силу ст. 1270 ЦКУ не прийняли та на неї не претендують, є діти спадкодавиці ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Зазначене підтверджується відповідними заявами вказаних спадкоємців в матеріалах спадкової справи № 115/2024 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Частина 1ст. 1270 ЦК України визначає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Разом з тим, особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ч.3ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

18 квітня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Бурдейної Г.П. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право власності за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16 серпня 2024 року(а.с.13).

Судом встановлено, що у встановлений законом строк після відкриття спадщини, позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки є юридично не обізнаним щодо строків на подання заяви про прийняття спадщини, являється єдиним спадкоємцем який виявив бажання оформити спадщину, у встановлений законом строк не відмовився від неї, тому вважав що має право в будь-який момент оформити своє спадкове право на спадщину після смерті матері ОСОБА_2 .

Отже, необізнаність позивача із вимогами законодавства та його хибні наміри оформити в будь-який час свої права на спадкове майно об`єктивно унеможливлювали своєчасне подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Крім того, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32)).

«Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, і має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (див. рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia) [ВП], заява № 44912/98, п. 52, ЄСПЛ 2004-ІХ).

Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, а також «законне сподівання» на отримання «активу», суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та наявність підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла19 травня 2022 року, тривалістю три місяці з дати набрання рішення законної сили.

На підставі ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст. 76-89, 206 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк тривалістю три місяці з дати набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення до Чернівецького апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін по справі:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП - НОМЕР_1 ), жительм. АДРЕСА_1 ;

представник позивача ОСОБА_6 , адвокат, ордер на надання правничої (правової) допомоги від 24.09.2024;

відповідач Територіальна громада Старостинського округу с. Бабин Веренчанської сільської об`єднаної територіальної громади в особі Веренчанської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, місцезнаходження: с. Веренчанка вул. Шевченка, буд. 80 Чернівецького району Чернівецької області.

Суддя Олена ПУХАРЄВА