У Х В А Л А

06 грудня 2024року м. Київ

Справа № 761/11906/23

Провадження: № 22-ц/824/6850/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О., суддів Верланова С. М, Нежури В. А.,

розглянувши апеляційну скаргу адвоката Тітова Вячеслава Георгійовича в інтересах ОСОБА_1

на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Хоменко В. С.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

у с т а н о в и в:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Повний текст рішення суду складено 23 жовтня 2023 року.

Не погодившись із таким судовим рішенням, адвокат Тітов В. Г. в інтересах ОСОБА_1 09 січня 2024 року направив апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 лютого 2024 року апеляційну скаргу адвоката Тітова В. Г. в інтересах ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2023 року залишено без руху та надано строк для подання до суду відповідного клопотання (заяви) із зазначенням підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження, оскільки скарга подана після закінчення строку оскарження, встановленого ст. 354 ЦПК України, доплати судового збору у розмірі 2009, 60 грн за звернення до суду з апеляційною скаргою та надання ордеру про надання правничої допомоги на представлення інтересів ОСОБА_1 в Київському апеляційному суді.

Згідно матеріалів справи, копія ухвали Київського апеляційного суду від 15 лютого 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху неодноразово направлялася на поштову адресу скаржника, що була зазначена в апеляційній скарзі, а саме: АДРЕСА_1 . Однак, поштові відправлення повернуті на адресу суду. Як убачається із довідки Українського підприємства поштового зв`язку «Укрпошта», поштові відправлення повернуто у зв`язку за закінченням терміну зберігання.

Частиною першою статті 44 ЦПК Україна учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини першої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання процесуальні документи надсилаються учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважаються доставленими, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

У разі, якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Окрім того, з метою недопущення порушення процесуальних прав учасників справи, 15 лютого 2024 року,19 березня 2024 року та 19 червня 2024 року копію ухвали Київського апеляційного суду від 15 лютого 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху було направлено на електронні адреси ОСОБА_1 та її адвоката Тітова В. Г., зазначені в апеляційній скарзі та до електронного кабінету в системі «Електронний суд»

Згідно з частиною шостою статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

За змістом підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТСздійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТСу складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

З урахуванням положень статті 253 Цивільного кодексу України, які передбачають, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок, то підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Таким чином, на час постановлення апеляційним судом ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та ухвали про продовження строку на усунення недоліків названі підсистеми (модулі) ЄСІТС вже розпочали функціонування.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в ЄСІТС.

Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Тобто чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного надсилання судом процесуальних документів - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», а у випадку, якщо учасник справи не має зареєстрованого Електронного кабінету, - документи надсилаються засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану таким учасником під час подання документів до суду.

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі №465/6147/18 суд виходив із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Станом на 06 грудня 2024 року ні ОСОБА_1 , ні її адвокат Тітов В. В. недоліки, визначені ухвалою Київського апеляційного суду від 15 лютого 2024 року, не усунули.

Відповідно до ч. 2ст. 357 ЦПК Українидо апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановленихстаттею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Положеннями ч. 3ст. 185 ЦПК Українипередбачено, що, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За весь час перебування справи в суді апеляційної інстанції ні ОСОБА_1 , ні її адвокат Тітов В. В. не цікавились рухом справи, не знайомились із матеріалами справи та в порушення вимог чинного законодавства ними не були виконані вимоги ухвали суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху.

За таких обставин, апеляційну скаргу адвоката Тітова В. Г. в інтересах ОСОБА_1 слід визнати неподаною та повернути скаржнику.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката Тітова Вячеслава Георгійовича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2023 року вважати неподаною таповернути скаржнику.

Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Т. О. Невідома

Судді: С. М. Верланов

В. А. Нежура