ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/479/24 Справа № 215/3137/19 Суддя у 1-й інстанції - Демиденко Ю. Ю. Суддя у 2-й інстанції - Тимченко О. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

головуючого судді - Тимченко О.О.,

суддів - Зубакової В.П., Бондар Я.М.,

за участю секретаря судового засідання - Юрченко Г.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи - виконком Тернівської районної у місті ради, виконком Покровської районної у місті ради,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу № 215/3137/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - виконком Тернівської районної у місті ради, виконком Покровської районної у місті ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та участі у її вихованні, визначення способу участі у вихованні дитини,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 ,

на рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року, (суддя Демиденко Ю.Ю.), ухваленого в приміщенні Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, повний текст рішення складено 01 вересня 2023 року -

В С Т А Н О В И В:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду зазначеним позовом, в обґрунтування якого послався на те, що перебував з відповідачкою в зареєстрованому шлюбі з 2011 року по 2018 рік, від шлюбу мають доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після розірвання шлюбу донька залишилась проживати з матір`ю, яка постійно чинить йому перешкоди у спілкування з дитиною.

Просить суд зобов`язати відповідачку ОСОБА_2 не чинити йому перешкоди у спілкуванні з малолітньою донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановити для нього для участі у вихованні та спілкуванні з неповнолітньої донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такі способі участі: побачення кожного тижня у суботу та неділю з 14:00 години до 19:00 години.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково: усунуто перешкоди в спілкуванні, та визначено способи участі у вихованні дитини - порядок зустрічей батька ОСОБА_1 з донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає з матір`ю ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 у вигляді систематичних побачень кожну неділю з 10.00 год. до 19.00 год., та кожну середу та п`ятницю місяця з 17.00 год. до 19.00 год. без присутності матері. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 768 грн. 40 коп. сплаченого судового збору. В задоволенні інший частини позову відмовлено.

Судове рішення мотивоване тим, що між батьками існує спір щодо участі у вихованні та спілкуванні з дитиною. Позивач, будучи батьком дитини прагне спілкування із нею, оскільки участь у вихованні та розвитку дитини є його правом та обов`язком. Реалізація одним із батьків свого права на спілкування з дитиною у будь-якому разі не повинна перешкоджати нормальному розвиткові дитини. Враховуючи, що сторони мають рівні права щодо виховання та розвитку дитини, батько дитини має бажання приймати участь у їх вихованні, а спілкування між позивачем та донькою не перешкоджає їх нормальному розвитку, враховуючи інтереси дитини, їх вік, стан здоров`я позивача та характеризуючі його матеріали, суд приходить до висновку про встановлення графіку зустрічей, який не порушує режиму дня та навчання, не відриває від нормального, звичайного для дитини середовища та не заважає їх нормальному існуванню.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

В апеляційній скарзі, поданій до апеляційного суду, відповідачка ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , посилається на порушення судом першої норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду в частині визначення способу участі у вихованні дитини та порядку зустрічей батька ОСОБА_1 з донькою ОСОБА_4 , а саме: визначити спосіб участі у вихованні дитини та порядку зустрічей батька ОСОБА_1 з донькою ОСОБА_4 , яка проживає окремо з матір`ю ОСОБА_2 у вигляді систематичних побачень кожну неділю з 10:00 години до 14:00 години, та кожну середу місяця з 10:00 години до 14:00 години у присутності матері.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що графік побачень з донькою, який встановив суд першої інстанції суперечить інтересам дитини, суд не врахував висновок Покровської районної у місті ради від 17 травня 2023 року про можливість участі позивача у вихованні доньки в громадських місцях під наглядом матері в неділю з 14:00 години до 19:00 години та в будь-який інший день за домовленістю з матір`ю з дотриманням розпорядку дня дитини. Донька ОСОБА_4 веде активне позашкільне життя, бере участь у різних національних та міжнародних конкурсах, тому дотримання її розпорядку буде відповідати інтересам дитини.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Від позивача, в інтересах якого діє ОСОБА_6 , надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому останній зазначає, що визначений судом першої інстанції спосіб участі батька у спілкуванні з донькою не зашкодить дитині. Графік спілкування, який вказаний в апеляційній скарзі (кожну середу місяця з 10 до 14 години), є ускладненим для позивача з урахуванням графіку його роботи, тому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Представник позивача в судовому засіданні проти доводів апеляційної скарги заперечував,просив її відхилити.

Відповідачка в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримала,просила її задовольнити.

Представник третьої особи - виконкому Тернівської районної у місті ради, в судове засіданні не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник третьої особи - виконкому Покровської районної у місті ради, в судове засіданні не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд ухвалив, розглядати справу у відсутність сторін, які не з`явились, оскільки відповідно до положень частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом першої інстанції встановлено, що свідоцтвами про шлюб та народження дитини, рішенням суду (а.с.7-9), довідками та актом з місця проживання (а.с.10, 54-55), що сторони від зареєстрованого шлюбу, який розірвано 17.09.2018 року, мають малолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає окремо від батька по АДРЕСА_1 з матір`ю ОСОБА_2 .

Згідно рішення виконкому Покровської районної у місті ради від 17.05.2023 року № 281, затверджено висновок щодо визначення ОСОБА_1 порядок участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де виконком вважає за доцільне визначити наступний спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною, а саме: у неділю з 14.00 год до 19.00 год та у будь який інший день за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, за бажанням дитини, з дотриманням розпорядку для дитини, зустрічі проводити в громадських містах під наглядом матері. (а.с.193-194 т.1)

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Згідно із частиною 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Апеляційна скарга ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , підлягає частковому задоволенню.

МОТИВИ З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частин 1, 3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За пунктом 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року № 12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» у разі якщо апеляційна скарга подана на рішення щодо частини вирішених вимог, суд апеляційної інстанції відповідно до принципу диспозитивності не має права робити висновків щодо неоскарженої частини ні в мотивувальній, ні в резолютивній частині судового рішення, а в описовій частині повинен зазначити, в якій частині вимог судове рішення не оскаржується.

Зі змісту апеляційної скарги ОСОБА_2 , випливає, що вона оскаржує рішення суду першої інстанції лише в частині визначення способу участі у вихованні дитини та порядку зустрічей батьком, а тому в іншій частині рішення суду першої інстанції відповідно до принципу диспозитивності апеляційним судом не перевіряється.

Відповідно до частини 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції відповідає не в повній мірі.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що між батьками існує спір, щодо участі у вихованні та спілкуванні з дитиною. Позивач, будучи батьком дитини прагне спілкування із нею, оскільки участь у вихованні та розвитку дитини є його правом та обов`язком. Реалізація одним із батьків свого права на спілкування з дитиною у будь-якому разі не повинна перешкоджати нормальному розвиткові дитини. Враховуючи, що сторони мають рівні права щодо виховання та розвитку дитини, батько дитини має бажання приймати участь у її вихованні, а спілкування між позивачем та донькою не перешкоджає їх нормальному розвитку, враховуючи інтереси дитини, її вік, стан здоров`я позивача та характеризуючи його матеріали, суд приходить до висновку про встановлення графіку зустрічей, який не порушує режиму дня та навчання, не відриває від нормального, звичайного для дитини середовища та не заважає її нормальному існуванню.

Проте, апеляційний суд в повній мірі не погоджується з рішенням суду в оскаржуваній частині щодо визначеного способу спілкування батька з дитиною.

За статтею 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Відповідно до частини першої статті 3 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно з частиною першою статті 18 Конвенції про права дитини держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частинами першою, третьою статті 9 Конвенції про права дитини передбачено, що держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини. Держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Європейський суд з прав людини зазначає, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага та, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (рішення у справі «Хант проти України», заява № 31111/04 від 07 грудня 2006 року).

Відповідно до частини восьмої статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Згідно із статтею 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до частини першої статті 155 СК України здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності.

Питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини (стаття 157 СК України).

Згідно із частинами першою та другою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною в присутності іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків , особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до частин першої та другої статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у вихованні й мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Згідно зі статтею 19 СК України при розгляді спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, визначення місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе, не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо роз`яснення спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Так , згідно рішення виконкому Покровської районної у місті ради від 17.05.2023 року № 281, затверджено висновок щодо визначення ОСОБА_1 порядок участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де виконком вважає за доцільне визначити наступний спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною, а саме: у неділю з 14.00 год до 19.00 год та у будь який інший день за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, за бажанням дитини,з дотриманням розпорядку для дитини, зустрічі проводити в громадських містах під наглядом матері.

Разом з тим, апеляційний суд вважає, що визначення побачень батька з донькою в певні дні та години, з обов`язковою участю матері дитини, порушує його право на особисте спілкування з дитиною, тому вважає висновок виконкому Покровської районної у місті ради не достатньо обґрунтованим в цій частині та не погоджується з ним.

Апеляційний суд приймає до уваги, що між сторонами склались особисті конфліктні стосунки, а тому присутність матері під час спілкування позивача з дитиною не є доцільною за наявності встановлених неприязних відносин, така присутність буде створювати підвищену напругу, тривожність у спілкуванні під час побачень тощо. До того ж, проведення зустрічей батька з донькою виключно у присутності матері є необґрунтованим, оскільки такі вимоги обмежують права батька та дитини на безперешкодне особисте спілкування. В свою чергу, матір`ю дитини не доведено належними та допустимими доказами наявність обставин, за яких їх з позивачем донька не могла би спілкуватись з батьком за її відсутності і, що такі побачення можуть негативно вплинути на розвиток дитини, тому в цій частині доводи апеляційної скарги є необґрунтованими.

Разом з тим, заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції в достатній мірі не врахував, що дитина веде активне позашкільне життя, бере участь у різних національних та міжнародних конкурсах, тому дотримання її розпорядку буде відповідати інтересам дитини.

Верховний Суд в постанові від 07 червня 2023 року у справі № 607/2272/22 зазначив, що батько, який проживає окремо від своєї дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батькові спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини і таке спілкування відбувається саме в інтересах дитини. При цьому, відновлення відносин та емоційного контакту малолітньої дитини з її батьком повинно переважати над бажанням інших осіб обмежити дитину від зустрічей з батьком.

Отже, колегія суддів, враховуючи фактичні обставини справи, зокрема поведінку батька, спрямовану на участь у вихованні і житті доньки, вік дитини доходить висновку про можливість визначення наступного порядку у вигляді систематичних побачень: кожну неділю з 14:00 години до 19:00 години та в будь-який інший день за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, з дотриманням розпорядку дня дитини, без присутності матері.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Згідно із частиною 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Рішення суду першої інстанції підлягає зміні в частині визначеного способу участі ОСОБА_1 у спілкуванні з донькою ОСОБА_4 із зазначенням способу участі батька у спілкуванні та вихованні доньки ОСОБА_4 : у неділю з 14:00 години до 19:00 години та в будь-який інший день за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, за бажанням дитини, з дотриманням розпорядку дня дитини, зустрічі проводити в громадських місцях під наглядом матері.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

За частинами 1, 13 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З огляду на те, що апеляційний суд дійшов висновку про часткове задоволення апеляційної скарги відповідачки та частковій зміні рішення суду першої інстанції, з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 необхідно стягнути судові витрати в розмірі 1 152,60 грн, пов`язані з переглядом справи в суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , задовольнити частково.

Рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 серпня 2023 року в оскаржуваній частині змінити.

Визначити спосіб участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді систематичних побачень кожну неділю з 14:00 години до 19:00 години та в будь-який інший день за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, з дотриманням розпорядку дня дитини, без присутності матері.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати, пов`язані з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, в розмірі 1 152,60 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий О.О.Тимченко

Судді В.П. Зубакова

Я.М.Бондар

Повний текст судового рішення складено 17 січня 2024 року.

Головуючий О.О. Тимченко