ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 632/556/18 Номер провадження 88-ц/814/6/24 Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого - судді - доповідача Дорош А.І.

Суддів: Лобова О.А., Триголова В.М.

при секретарі: Коротун І.В.

розглянув у судовому засіданні в м. Полтава заяву (уточнену) Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України»

про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, АКІБ «УкрСиббанк», про звернення стягнення на майно,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 10 листопада 2021 року позовні вимоги АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , 3-я особа: АКІБ «УкрСиббанк», про звернення стягнення на спадкове майно - залишено без задоволення. Усі понесені позивачем судові витрати - залишено за останнім.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року апеляційна скарга АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» - задоволена частково. Рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 10 листопада 2021 року - скасовано і ухвалено нове рішення. У задоволенні позову Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, АКІБ «УкрСиббанк», про звернення стягнення на майно - відмовлено.

07 березня 2024 до Полтавського апеляційного суду надійшла заява Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року.

10 квітня 2024 до Полтавського апеляційного суду надійшла уточнена заява Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року.

Уточнена заява мотивована тим, що з підставами скасування рішення суду першої інстанції повністю погоджується заявник (позивач). Як зазначив суд апеляційної інстанції, по справі вбачається, що АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» дотримався строків пред`явлення вимог до спадкоємців боржника, встановлених ст. 1281 ЦК України. Проте, з матеріалів справи не вбачається, що спадкоємцю ОСОБА_1 була передана в натурі нежитлова будівля контори літ.А-2, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на яку позивач просить звернути стягнення. Вказує, що на час розгляду справи судом першої інстанції згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 16.03.2018, спадкодавцю ОСОБА_2 на праві приватної власності належить нежитлова будівля літ.А-2, розташована в АДРЕСА_1 . У справі відсутні дані про передачу спірного нежитлового приміщення ОСОБА_1 в натурі, тому з урахуванням викладеного, колегія суддів прийшла до висновку про те, що рішенням суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення по суті заявлених вимог про відмову у їх задоволенні. Вказує, що позивач, не погоджується з підставами відмови у задоволенні позовних вимог, оскільки не були враховані висновки Верховного Суду, викладені у постанові Верховного Суду від 02.10.2019 у справі № 636/2726/16 про те, що відсутність у спадкоємця свідоцтва про право спадщину не може бути підставою для відмови у задоволенні вимог кредитора. Ухвалою Верховного Суду від 25.10.2023 у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою позивача на судові рішення як у малозначній справі відмовлено. Вказує, що існують істотні для справи обставини, що не були встановлені судом апеляційної інстанції та не були і не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи, що є підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами згідно п. 1 ч.2 ст. 423 ЦПК України. Ця заява подана до суду апеляційної інстанції, оскільки саме судом апеляційної інстанції ухвалено нове рішення, яким відмовлено позивачу у задоволенні позову, враховуючи істотну обставину справи - успадкування майна в натурі, яка виникла під час апеляційного розгляду справи, оскільки було отримано свідоцтво про право на спадщину спадкоємцем, але про яку не були відомо суду та позивачу, а відповідачем - не повідомлено. Вказує, що нововиявленими обставинами є отримання відповідачем успадкованого майна в натурі 04.02.2022. Зазначене вбачається з Інформацій з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, номер інформаційної довідки: 349123024 від 04.10.2023 та від 29.02.2024 номер інформаційної довідки: 367868411, тобто такі істотні обставини стали відомі позивачу 04.10.2023 під час ознайомлення зі змістом документа. Згідно відомостей з Державного реєстру 04.02.2022 ОСОБА_1 отримано свідоцтво про право на спадщину, серія та номер: 164, що видане державним нотаріусом Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області, про що внесено інформацію про право власності до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. У результаті отриманого вищевказаного свідоцтва про право на спадщину відповідач є власником нерухомого майна нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , номер об`єкта в Державному реєстрі прав власності на нерухоме майно: 12592946. Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції були відомі такі істотні обставини: - на запит позивача Первомайською державною нотаріальною конторою Харківської області від 06.03.2018 № 266 було повідомлено, що спадкоємець ОСОБА_1 не звергалась до нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину на майно, яке належало померлому ОСОБА_2 ; - на запит представника позивача з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 16.03.2018, було отримано інформацію, що ОСОБА_2 є власником нерухомого майна, номер об`єкта в Державному реєстрі прав власності на нерухоме майно: 12592946. Обставина передачі нерухомого майна в натурі ОСОБА_1 є істотною для цієї справи, оскільки спростовує висновок апеляційного суду про порушення абз.2 ч.2 ст. 1282 ЦК України, а також підтверджує про наявність у позивача передбаченого законодавством права на звернення стягнення на успадковане майно, в межах його вартості, в рахунок погашення боргу перед позивачем. На час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки позивач не знав про неї, відповідно не могли надати суду дані про неї, а відповідач таку інформацію до суду не надав.

У відповіді на заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови апеляційного суду ОСОБА_1 просить відмовити у її задоволенні.

У запереченнях на відповідь на заяву Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» просить скасувати постанову апеляційного суду і ухвалити нову, якою задовольнити позовні вимоги.

У судове засідання до апеляційного суду вдруге не з`явилися учасники справи, вони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи шляхом направлення судових повісток про виклик до суду в цивільній справі на офіційні електронні адреси у порядку ч. 6 ст. 128 ЦПК України (т.3 а.с. 108-111), які доставлено до електронних скриньок. 29.07.2024 справа слуханням була відкладена за заявою відповідача ОСОБА_1 про ознайомлення з матеріалами справи, відсутністю електропостачання та інтернету (т.3 а.с. 91). За клопотанням АТ «Ощадбанк» згідно ухвали Полтавського апеляційного суду від 01.08.2024 призначено проведення судового засідання 14.08.2024 о. 10-40 год. у режимі відеоконференції. 02.08.2014 до апеляційного суду надійшла заява АТ «Ощадбанк» про відкладення справи розглядом у зв`язку з неможливістю представника прийняти участь у судовому засіданні з підстав перебування у відпустці. 14.08.2024 надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відкладення справи розглядом у зв`язку із загостренням воєнних дій у Харківській області та ризиком загрози життю, тому немає можливості прибути до суду. Причини, зазначені у заяві АТ «Ощадбанк», визнані колегією суддів неповажними, оскільки позивач є юридичною особою та має можливість направити іншого представника для участі у справі. Причини, зазначені у заяві відповідачем ОСОБА_1 , також визнані колегією суддів неповажними. Згідно ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, колегія суддів прийшла до висновку, що уточнена заяви Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно п.1 ч.2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

У п.п.3-6 постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 від 30.03.2012 № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» вказано, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Для визначених пунктами 3, 4 частини другої статті 361 ЦПК нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів). Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку. 6. При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених частиною другою статті 361 ЦПК підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в статтях 362, 364 ЦПК.

Згідно п. 7 вказаної постанови, обставини, які відповідно до пункту 1 частини другої статті 361 ЦПК є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили. Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим. Згідно з частиною третьою статті 60 ЦПК доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі та щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виник спір, а тому підставою для скасування судового рішення є не всі невідомі на час розгляду справи обставини, а лише ті, які входять до предмета доказування у справі (стаття 179 ЦПК).

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 10 листопада 2021 позовні вимоги АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , 3-я особа: АКІБ «УкрСиббанк», про звернення стягнення на спадкове майно - залишено без задоволення.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 апеляційну скаргу АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» - задоволено частково. Рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 10 листопада 2021 року - скасовано і ухвалено нове рішення. У задоволенні позову Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, АКІБ «УкрСиббанк», про звернення стягнення на майно - відмовлено.

Як вбачається з мотивувальної частини вказаної постанови, підставою для відмови у задоволенні позову стало те, що з матеріалів справи, яка була предметом перегляду апеляційним судом, не вбачається, що спадкоємцю ОСОБА_1 була передана у натурі нежитлова будівля контори літ А-2, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на яку позивач просить звернути стягнення в рахунок погашення заборгованості перед АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» за кредитним договором №714 від 07.09.2006 року у загальному розмірі 118 070,53 грн. На час розгляду справи судом першої інстанції згідно з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 16.03.2018, ОСОБА_2 на праві приватної власності належить нежитлова будівля контори літ. А-2, розташована в АДРЕСА_1 (т.1 а.с. 5-7). У справі відсутні дані про передачу спірного нежитлового приміщення ОСОБА_1 в натурі. З урахуванням викладеного, колегія суддів прийшла до висновку про те, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення по суті заявлених позовних вимог про відмову у їх задоволенні.

Як вбачається з уточненої заяви Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року, нововиявленою обставиною позивач зазначає те, що згідно відомостей з Державного реєстру 04.02.2022 ОСОБА_1 отримано свідоцтво про право на спадщину, серія та номер: 164, яке видане державним нотаріусом Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області, про що внесено інформацію про право власності до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про що стало відомо позивачу 04.10.2023 з Інформацій з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, номер інформаційної довідки: 349123024 від 04.10.2023 та від 29.02.2024, номер інформаційної довідки: 367868411.

На підтвердження вказаних нововиявлених обставин, які, як вважає позивач, є істотними для справи, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі йому на час розгляду справи, позивач надав: 1) Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо спірного об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , номер інформаційної довідки: 349070001 від 04.10.2023 (пошук через веб-сайт: ОСОБА_3 ), з якої вбачається, що 04.02.2022 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво про право на спадщину, серія та номер:164, видане 04.02.2022, видавник: Мірошниченко О.М. , державний нотаріус Первомайської державної нотаріальної контори Харківської області, на нежитлову будівлю літ. «А-1», загальною площею 709 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 (т.3 а.с. 6); 2) Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо спірного об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , номер інформаційної довідки: 367868411 від 29.02.2024 (пошук через веб-сайт ОСОБА_5 ), з якої вбачається вище викладена інформація (т.3 а.с. 29).

Виходячи з дати ухвалення судом першої інстанції рішення у справі 10.11.2021 та з дати прийняття постанови апеляційним судом 25.09.2023, у проміжок часу між вказаними судовими рішеннями ОСОБА_1 04.02.2022 отримала свідоцтво про право на спадщину щодо спірного об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач, виходячи з предмету його позовних вимог про стягнення з відповідача ОСОБА_1 , як спадкоємиці померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальника ОСОБА_2 , на свою користь заборгованості у розмірі 118 070,53 грн. шляхом звернення стягнення на нежитлову будівлю контори літ А-2, розташовану в АДРЕСА_1 , загальною площею 709 кв.м., повинен був надати належні, допустимі, достовірні та достатні докази на підтвердження позовних вимог.

Згідно ч. 2,4 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно ч. 1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч.1,2,3 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Таким чином, позивач, заявивши вище вказані позовні вимоги, повинен був надати докази того, що відповідач успадкувала майно боржника після його смерті, на яке можливо звернути стягнення (докази подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини, фактичне прийняття спадщини, отримання свідоцтва про спадщину, його державна реєстрація тощо).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач апеляційному суду такі докази суду не надав, відповідні клопотання про витребування доказів суду не заявляв.

Позивач не був позбавлений процесуальної можливості заявити апеляційному суду клопотання про надання чи витребування доказів (вище вказаних інформаційних довідок з Державного реєстру нерухомого майна) з тих підстав, що ці докази з`явилися у період часу після ухвалення рішення суду першої інстанції і до перегляду справи апеляційним судом.

Проте, позивач у цей період не вчиняв дії щодо моніторингу Державного реєстру нерухомого майна з метою виявлення спадкоємців спірного об`єкту нерухомого майна. Лише після прийняття апеляційним судом 25.09.2023 року постанови у справі позивач 04.10.2023 шляхом здійснення пошуку через веб-сайт виявив інформацію про те, що 04.02.2022 відповідач ОСОБА_1 зареєструвала за собою право власності на спірне майно у порядку спадкування.

Отже, на час прийняття постанови апеляційним судом 25.09.2023 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_1 вже значилося зареєстроване право власності на спірне нерухоме майно, тому відсутні підстави вважати, що ця обставина не могла бути відома позивачу, якби він добросовісно та своєчасно вчиняв процесуальні дії по наданню доказів у справі.

Позивач не навів поважних причин, у зв`язку з якими він був позбавлений можливості виявити державну реєстрацію спірного нерухомого майна за спадкоємцем ОСОБА_1 відразу після вчинення цієї реєстрації.

Ненадання позивачем апеляційному суду цих доказів, які вже існували на час прийняття постанови, позбавило суд встановити фактичні обставини в цій частині та дати їм відповідну правову оцінку.

Проте, вказані позивачем обставини не є нововиявленими, оскільки у разі вчинення ним відповідних дій вони могли бути йому відомі до ухвалення судового рішення апеляційним судом.

Доводи позивача про те, що апеляційним судом не були враховані висновки Верховного Суду, викладені у постанові Верховного Суду від 02.10.2019 у справі №636/2726/16, то у вказаній справі предметом позову було стягнення з відповідачів заборгованості. У даній справі предметом позову є стягнення заборгованість у розмірі 118 070,53 грн. шляхом звернення стягнення на нежитлову будівлю, вартість якої у справі відсутня, під час примусового виконання рішення суду дія по зверненню стягнення на нежитлову будівлю є одномоментною дією, по справі не вбачається, чи не перевищує вартість спірного нежитлового об`єкту загальний розмір заборгованості 118 070,53 грн. Позивачем не вказано, у який саме спосіб слід звернути стягнення на нежитлову будівлю і як це узгоджується з вимогами ст. 1282 ЦК України.

Відповідно до частини другої статті 1282 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

У наведеній нормі передбачається спеціальний, додатковий за своєю правовою природою спосіб захисту цивільних прав та інтересів кредитора спадкодавця в разі, якщо спадкоємці не виконають його вимог.

Разом з тим, зазначена норма не конкретизує способів звернення стягнення на майно та не передбачає можливості звернути стягнення на майно, отримане спадкоємцями, шляхом визнання на нього права власності за кредитором, а лише встановлює обов`язок суду в разі пред`явлення відповідного позову та доведення його підстав звернути стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.07.2022 року у справі №645/6151/15-ц.

Згідно п.1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Керуючись ст. ст. 429 ч. 4, 429 ч. 3 п. 1, 381 - 384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні уточненої заяви Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року у цивільній справі № 632/556/18 за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, АКІБ «УкрСиббанк», про звернення стягнення на майно - відмовити.

Залишити постанову Полтавського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року - в силі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на неї подається протягом тридцяти днів з дня її прийняття безпосередньо до суду касаційної інстанції, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 14 серпня 2024 року.

СУДДІ: Дорош А. І. Лобов О. А. Триголов В. М.