Номер провадження 2/754/7637/24
У Х В А Л А

Іменем України

06 грудня 2024 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Сенюта В.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із позовом до відповідачки ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд прийшов наступного висновку.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Відповідно до вимог ст. 378 ЦПК України прийняте судом рішення з порушенням правил територіальної підсудності є підставою для його скасування судом апеляційної інстанції з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Згідно копії паспорту позивача, останній зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 .

Відповідно до відомостей єдиного державного демографічного реєстру та інформації про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи, відповідачка ОСОБА_2 у період з 05.09.2013 по 10.01.2020 була зареєстрована за адресою - АДРЕСА_1 .

Згідно довідки про внесення відомостей до єдиного державного демографічного реєстру, місце реєстрації ОСОБА_2 відсутнє.

Таким чином, суд приходить до висновку, що сторони по справі не мають зареєстрованого місця проживання у Деснянському районі м. Києва, а відтак підстав для розгляду вказаної справи Деснянським районним судом міста Києва немає.

Згідно положення ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Згідно п.1 ч. 1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи те, що справа не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Деснянського районного суду міста Києва за загальними та альтернативними правилами підсудності, суд приходить до висновку, що цивільна справа № 754/16992/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає передачі для розгляду за підсудністю до Дніпровського районного суду міста Києва, за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання/перебування відповідачки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 31, 353, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати для розгляду за підсудністю до Дніпровського районного суду міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складено: 06 грудня 2024 року.

Суддя В.О. Сенюта