ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

04 листопада 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Барильської А.П.

суддів Макарова М.О., Пищиди М.М.

ознайомившись з апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 липня 2024 року по справі за позовом Акціонерного товариства Перший Український міжнародний банк до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 липня 2024 року позов АТ Перший Український міжнародний банк задоволено.

Не погодившись з рішенням суду представник відповідачки адвокат Зачепіло З.Я., 24 вересня 2024 року звернулася до Дніпровського апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 10 жовтня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху з наданням строку десяти днів з дня отримання даної копії ухвали, для усунення недоліків шляхом надання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення із зазначенням інших причин для його поновлення, доказу доплати судового збору, а також зазначення відомостей РНОКПП адвоката Зачепіло З.Я.

21 жовтня 2024 року представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 надала до суду клопотання на виконання ухвали Дніпровського апеляційного суду від 10 жовтня 2024 року. До заяви була додана копія квитанції, що підтверджує доплату судового збору, в заяві зазначено РНОКПП адвоката Зачепіло З.Я., та в обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначено, що Указом Президента №64/2022 від 24 лютого 2024 року на території України введено воєнний стан, що в свою чергу, є поважною причиною для пропуску процесуального строку та така обставина підпадає під визначення такої як форс-мажорна, що відповідає ч. ст.141 Закону України №671/97-ВР.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 28 жовтня 2024 року продовжено представнику ОСОБА_1 ОСОБА_2 строк для виконання ухвали Дніпровського апеляційного суду від 10 жовтня 2024 року про залишення без руху поданою нею апеляційної скарги на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 липня 2024 року в частині обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне провадження протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про продовження строків усунення недоліків апеляційної скарги.

30 жовтня 2024 року адвокат Зачепіло З.Я. надала до суду клопотання про усунення недоліків, в якому в обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначено, що Указом Президента №64/2022 від 24 лютого 2024 року на території України введено воєнний стан, що в свою чергу, є поважною причиною для пропуску процесуального строку та така обставина підпадає під визначення такої як форс-мажорна, що відповідає ч. ст.141 Закону України №671/97-ВР. Вказувала, що з введенням воєнного стану в Україні значно ускладнилася можливість пересування, а також виникли перебої у роботі поштових та кур`єрських служб через часті повітряні тривоги.

Колегія суддів, дослідивши апеляційну скаргу та клопотання на дані на усунення недоліків, вважає, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Зачепіло З.Я. слід відмовити, виходячи з наступних підстав.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК Україні).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України).

Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово було продовжено Указами Президента України та триває наразі.

Відповідно до рекомендацій Ради суддів України щодо роботи суддів в умовах воєнного стану від 02 березня 2022 року суддям необхідно виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

Питання поновлення строку на оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Проте, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень без підтвердження заявником конкретних обставин, які унеможливили вчинення відповідної процесуальної дії у визначений законом строк.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, в якому зазначено, що самий лише факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Заявник таких умов не зазначив.

Отже, обставини, якими представник ОСОБА_1 адвокат Зачепіло З.Я. обґрунтовує поважність причин пропуску процесуального строку, є такими, що не свідчать про наявність дійсних істотних перешкод чи труднощів, підтверджених достатніми та належними доказами, для звернення з апеляційною скаргою у строки, визначені ЦПК України.

Водночас доводи заявника щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження належним чином не обґрунтовані, та не підтвердженні жодними належними та допустимими доказами, які б вказували на те, що пропущений строк на апеляційне оскарження зумовлений обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану.

У Рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року (заява N 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до приписів ч. 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком для осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Звернувшись з апеляційною скаргою після спливу строку на апеляційне оскарження, представник ОСОБА_1 адвокат Зачепіло З.Я. не надала доказів на підтвердження обставин визначених п.4, ч.1 ст. 358 ЦПК України.

За таких обставин, відповідно до вимог ч.1 ст. 358 ЦПК України, правові підстави для відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Зачепіло З.Я. на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 липня 2024 року відсутні.

Керуючись ст. ст. 258, 260, 261, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 липня 2024 року по справі за позовом Акціонерного товариства Перший Український міжнародний банк до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: А.П. Барильська

Судді: М.О. Макаров

М.М. Пищида