РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Кузьміної О.І.,

за участю секретаря судового засідання Савицького В.В.

розглянувши в судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом адвоката Пацалової Тамари Валеріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Генічеської Міської ради, повноваження якої виконує начальник Генічеської міської військової адміністрації, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Одеського нотаріального округу Годований Олексій Віталійовича про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Представник позивача, яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Генічеської Міської ради, повноваження якої виконує начальник Генічеської міської військової адміністрації, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Одеського нотаріального округу Годований Олексій Віталійовича про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який є батьком ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається з трикімнатної квартири за адресою АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві власності.

В травні 2024 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Одеського районного нотаріального округу Годованного О.В. з заявою про прийняття спадщини, однак листом нотаріуса №99/01-16 від 09.05.2024 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із тим, що спадкоємець на час відкриття спадщини постійно не проживала зі спадкодавцем та не звернулась до нотаріуса у встановлений законом строк. У зв`язку із чим просить визначити їй додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21 травня 2024 року відкрито провадження у даній справі в порядку загального провадження з викликом сторін та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.07.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач та її представник в підготовче засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача надала заяву про розгляд справи у її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовільнити.

Представник відповідача Генічеської Міської ради, повноваження якої виконує начальник Генічеської міської військової адміністрації, в підготовче засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надав відзив, відповідно до якого не заперечує проти задоволення позовних вимог позивача, при винесенні рішення покладався на розсуд суду.

Треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Одеського нотаріального округу Годований О.В. в підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили. Заяв, клопотань суду не надано. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи, судом встановлені наступні обставини справи.

Відповідно до свідоцтва про народження виданого 29.11.1980 року Новоолексіївською сільською радою Генічеського району Херсонської області, ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , батько записаний ОСОБА_4 , мати ОСОБА_6 .

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є братами позивача ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвами про народження.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу, серії НОМЕР_1 виданого 06.09.2003 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану Херсонського обласного управління юстиції, 06.09.2003 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 укладено шлюб, після реєстрації шлюбу прізвище « ОСОБА_8 » змінено на « ОСОБА_9 », про що зроблений актовий запис №703.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 виданого 21.08.2007р. Суворовським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського міського управління юстиції, шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_10 розірвано, про що зроблений актовий запис №337.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу, серії НОМЕР_3 виданого 26.09.2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Херсоні, 26.09.2008 року між ОСОБА_11 та ОСОБА_10 укладено шлюб, після реєстрації шлюбу прізвище « ОСОБА_9 » змінено на « ОСОБА_12 », про що зроблений актовий запис №611.

Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого 06.12.2021 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблений актовий запис №1866.

Після його смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно.

Відповідно до Витягу зі спадкового реєстру №76900249 від 09.05.2024р. спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилась.

Відповідно до листа №99/01-16 від 09.05.2024 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Годованним О.В. відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної дії, а саме у прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва, у зв`язку із пропуском строку.

У встановлений законом строк позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тому на даний час не має можливості отримати свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України.

При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущений з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), Верховного Суду України від 26 червня 2019 року (справа № 565/1145/17) відповідно до частини третьої етапі 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з позовної заяви позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних з неможливістю реалізувати своє право, у зв`язку із введенням в державі воєнного стану, та активними бойовими діями за місцем реєстрації позивача.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, та відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України позивачу необхідно надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись статтями ст. ст. 1220, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 12-13, 19, 81, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, -

ухвалив :

Позов адвоката Пацалової Тамари Валеріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Генічеської Міської ради, повноваження якої виконує начальник Генічеської міської військової адміністрації, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Одеського нотаріального округу Годований Олексій Віталійовича про визначення додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяО. І. Кузьміна