Провадження № 2/127/5474/24
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 грудня 2024 року м. Вінниця
Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Волошин С.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно,
Ухвалою суду від 15.11.2024 позов залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали суду, з для отримання даної ухвали.
21.11.2024 від позивача на адресу суду надійшла заява про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви, в якій позивач просила продовжити строк для виконання вимог ухвали суду від 15.11.2024 до 02.12.2024.
Ухвалою суду від 22.11.2024, продовжено позивачу процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви, що встановлений ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху від 15.11.2024.
28.11.2024 на адресу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.
Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, суд направив запит до Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача.
Згідно довідки Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради, що надійшла до суду 05.12.2024, інформація про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в реєстрі територіальної громади м. Вінниці відсутня.
Однак у позовній заяві позивач вказує, що відповідач є громадянином РФ та проживає у АДРЕСА_2 . На підтвердження чого до позовної заяви долучила копію паспорту громадянина РФ, виданий 07.03.2003.
Згідно з ч. 1 ст.79 Закону України «Про міжнародне приватне право», пред`явлення позову до іноземної держави, залучення іноземної держави до участі в справі як відповідача або третьої особи, накладення арешту на майно, яке належить іноземній державі та знаходиться на території України, застосування щодо такого майна інших засобів забезпечення позову та звернення стягнення на таке майно можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.
Відповідно до положень ст. 5 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про юрисдикційні імунітети держав та їх власності від 02.12.2004 держава користується імунітетом, щодо себе та своєї власності, від юрисдикції судів іншої держави з урахуванням положень цієї Конвенції.
Згідно ст. 7 зазначеної Конвенції держава не може посилатися на імунітет від юрисдикції при розгляді у суді іншої держави по відношенню до будь-якого питання або справи, якщо вона явно висловила згоду на здійснення цим судом юрисдикції щодо такого питання або справи у силу: a) міжнародної угоди; b) письмового договору; або c) заяви у суді або письмового повідомлення у рамках конкретного розгляду.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що звертаючись із позовом до відповідача в справі, який є громадянином РФ в Україні, для правильного вирішення спору позивач не потребує згоди компетентних органів держави РФ на розгляд справи у судах України або наявності міжнародної угоди між Україною та РФ з цього питання.
Таким чином, позовна заява відповідає вимогам, визначеним у ст.175 та ст. 177 ЦПК України, а тому суд приходить до висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України при постановленні ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд вирішує за правилами якого позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.
Враховуючи зміст позовних вимог, обраний позивачем спосіб захисту, суд вважає, що справу належить розглядати за правилами загального позовного провадження.
Відповідно до змісту ст. ст. 498, 499 ЦПК у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому ЦПК або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Доручення суду України надсилається у порядку, встановленому ЦПК або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Зміст і форма судового доручення про надання правової допомоги мають відповідати вимогам міжнародного договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
Втім, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан.
Відповідно до ч. 1 ст. 122 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
За зверненням Міністерства юстиції України Міністерство закордонних справ України повідомило депозитаріїв конвенцій Ради Європи, Гаазької конференції з міжнародного приватного права та ООН, а також сторони двосторонніх міжнародних договорів України про повномасштабну триваючу збройну агресією РФ проти України та неможливість у зв`язку з цим гарантувати у повному обсязі виконання українською стороною зобов`язань за відповідними міжнародними договорами та конвенціями на весь період воєнного стану.
Крім того, відповідно до повідомлення, розміщеного на офіційному веб-сайті Акціонерного товариства «Укрпошта» у рубриці «Експорт», у зв`язку з агресією з боку РФ та введенням воєнного стану, АТ «Укрпошта» припинило поштове співробітництво з Поштою РФ та Білорусі; посилки та перекази в ці країни не приймаються.
Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 498 ЦПК України доручення суду України надсилається у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено - Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.
Таким чином, з метою належного повідомлення відповідача про розгляд даної справи необхідно вручити йому копію позовної заяви та процесуальні документи по даній справі у перекладі на російську мову з нотаріальним засвідченням його вірності через Міністерство юстиції України.
Водночас, у зв`язку із порушенням РФ цілей та принципів статуту ООН, Гельсінського Заключного Акта, Паризької Хартії для Нової Європи та ряді інших документів ОБСЄ, у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією РФ проти суверенітету та територіальної цілісності України, Міністерство закордонних справи України 24.02.2022 нотифікувало МЗЗ РФ про прийняте Україною рішення розірвати дипломатичні відносини з РФ, що були встановлені Протоколом про встановлення дипломатичних відносин між Україною та РФ від 14.02.1992.
Відтак, діяльність дипломатичних представництв України в РФ та РФ в Україні, а також будь-яке дипломатичне спілкування припинені відповідно до Віденської Конвенції про дипломатичні зносини 1961 року.
Отже, подальша подача будь-яких судових документів до РФ стороні по справі дипломатичними каналами не є можливим з огляду на розірвання дипломатичних відносин та евакуацію всіх співробітників дипломатичних та консульських установ України через повномасштабну агресію РФ проти України.
Крім того, на період збройного конфлікту у відносинах з державною-агресором унеможливлено застосування міжнародних договорів України з питань правового співробітництва у цивільних і кримінальних справах, у тому числі у зв`язку із припиненням поштового сполучення. Крім того, за інформацією Міністерства закордонних справи України, дипломатичні відносини між Україною та РФ розірвано і передача документів дипломатичними каналами не здійснюється.
При цьому, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
За таких обставин, суд дійшов висновку про подальше повідомлення відповідача ОСОБА_2 про дату, час і місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 1-19, 23, ч.1 ст.30, 33, 34, 95, 174-180, 184, 185, 187, 190, 191, 193, 352-355 ЦПК України, суд,
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно.
Розгляд справи провести у порядку загального позовного провадження.
Запропонувати відповідачу протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду: відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи; надати іншим учасникам справи: копію відзиву та доданих до нього документів, який повинен бути надісланий (наданий) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.
Роз`яснити відповідачу, що:
-відзив повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України;
-докази по справі повинні бути подані разом з поданням відзиву; якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу;
-у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Попередити учасників справи, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено ЦПК України; копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством; учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу; учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ст.95 ЦПК України).
В судові засідання викликати відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом розміщення відповідного оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Копію ухвали надіслати позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: