Провадження № 2/760/6993/24
Справа № 161/3147/24
УХВАЛА

про прийняття зустрічного позову до розгляду (в частині)

31 жовтня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., за участю:

секретаря судового засідання - Гуцало М.В.,

представника позивача - Свіжого О.В. (ордер від 06.02.2024);

представника відповідача - Лехкар О.В. (ордер від 29.02.2024),

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП представника /для пошуку в системі Електронний суд/: НОМЕР_8) до ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_3 ; e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ; e-mail представника: ІНФОРМАЦІЯ_3 ; РНОКПП представника /для пошуку в системі Електронний суд/: НОМЕР_9) про поділ спільного майна подружжя,

та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частку квартири,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

16.02.2024 до Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшла вказана позовна заява, датована 06.02.2024, за підписом представника позивача - адвоката Свіжого О.В. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить суд:

- Визнати спільним майном подружжя квартиру АДРЕСА_4 ;

- Припинити право спільної сумісної власності подружжя на квартиру АДРЕСА_4 ;

- Виділити ОСОБА_2 (паспорт: серія НОМЕР_3 , виданий 17 травня 2007 року, Хмельницьким МВ УМВС України в Хмельницькій обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) у власність квартиру АДРЕСА_4 ;

- Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 (паспорт серія НОМЕР_4 , паспорт: серія НОМЕР_4 , виданий 26 жовтня 2007 року Луцьким МВ УМВС України у Волинській області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) грошові кошти в сумі 251 100,00 гривень як компенсацію вартості 16,74 кв.м. (шістнадцять цілих сімдесят чотири сотих) кв.м. вказаної квартири АДРЕСА_4 , що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 20.02.2024 дану справу направлено за виключною підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

18.03.2024 відповідна справа надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва разом з супровідним листом Луцького міськрайонного суду Волинської області від 11.03.2024.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.03.2024 для розгляду відповідної справи визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) зроблено запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Остання відповідь на такі запити надійшла до суду 01.05.2024.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 15.04.2024 відповідний позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 13.05.2024 відповідну позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі було призначено на 27.06.2024.

18.06.2024 до суду надійшов відзив на позов (т. І, а.с. 110-116).

26.06.2024 до суду надійшла відповідь на відзив (т. І, а.с. 216-224).

З огляду на клопотання представників сторін, 27.06.2024 підготовче засідання у справі було вирішено перенести на 12.09.2024.

22.07.2024 до суду надійшов зустрічний позов (т. ІІ, а.с. 88-99) в якому ОСОБА_3 просить суд:

- Визнати за ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на 1/2 частки у квартирі АДРЕСА_5 ;

- Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 122 100,00 (сто двадцять дві тисячі сто) гривень компенсації вартості 1/2 частки автомобіля Renault Megane легковий загальний універсал - В, 2012 р.в., номер кузова НОМЕР_5 .

З урахуванням клопотання представника позивача 12.09.2024 підготовче зсідання було перенесено на 26.09.2024.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26.09.2024 у зв`язку з клопотанням представник позивача про відкладення та заявою представника відповідача про необхідність часу для ознайомлення з клопотанням представника позивача про призначення судової оціночно-будівельної експертизи та підготовки міркувань щодо нього, у підготовчому засіданні було оголошено перерву до 31.10.2024.

Разом з тим, іншою ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26.09.2024 задоволено частково заяву представника ОСОБА_3 про забезпечення позову; накладено арешт на квартиру АДРЕСА_5 , та яка на праві спільної сумісної власності зареєстрована за ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_6 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), реєстраційний номер об`єкта нерухомості: 000.

У підготовче засідання, призначене на 31.10.2024, з`явились представники обох сторін.

Щодо зустрічної позовної заяви

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 30.07.2024 для розгляду зазначеного зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 визначено суддю Зуєвич Л.Л .

Розглянувши зустрічний позов, заслухавши думку представників сторін, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Суд враховує, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається у строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ст. 123 ЦПК України).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (ч. 1 ст. 126 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, 03.06.2024 представник відповідача ознайомився з матеріалами справи в приміщенні суду та в межах визначеного ухвалою від 13.05.2024 строку, 18.06.2024 подав відзив на позов.

26.06.2024 до суду надійшла відповідь на відзив в прохальній частині якого позивач ( ОСОБА_2 ) просить суд:

- Позовні вимоги задовольнити;

- Визнати спільним майном ОСОБА_2 (частка 50,22 кв.м.) та ОСОБА_3 (частка 16,74 кв.м.) квартиру АДРЕСА_4 ;

- Припинити право спільної сумісної власності подружжя на квартиру АДРЕСА_4 ;

- Виділити ОСОБА_2 (паспорт: серія НОМЕР_3 , виданий 17 травня 2007 року, Хмельницьким МВ УМВС України в Хмельницькій обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) у власність квартиру АДРЕСА_4 ;

- Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 (паспорт серія НОМЕР_4 , паспорт: серія НОМЕР_4 , виданий 26 жовтня 2007 року Луцьким МВ УМВС України у Волинській області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) грошові кошти в сумі 251 100,00 гривень як компенсацію вартості 16,74 кв.м. (шістнадцять цілих сімдесят чотири сотих) кв.м. вказаної квартири АДРЕСА_4 , що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Як вже зазначалось, 22.07.2024 до суду надійшов зустрічний позов (т. ІІ, а.с. 88-99) в якому ОСОБА_3 просить суд:

- Визнати за ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на 1/2 частки у квартирі АДРЕСА_5 ;

- Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 122 100,00 (сто двадцять дві тисячі сто) гривень компенсації вартості 1/2 частки автомобіля Renault Megane легковий загальний універсал - В, 2012 р.в., номер кузова НОМЕР_5 .

Згідно з ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною 3 статті 193 ЦПК України передбачено, що вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

При цьому суд бере до уваги, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 916/2345/17 викладено правову позицію за змістом якої:

«Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом».

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2024 у справі № 756/11081/20, провадження № 14-25цс24).

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 28.04.2021 у справі № 640/3393/19, провадження № 11-24апп21).

Формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя, у тому числі виконанні судового рішення та є порушенням» статті 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 28.10.1998 у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13.01.2000 у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08.03.2017 у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, відбувається за заявою заявника і суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (див. постанову Верховного Суду від 21.12.2023 у справі № 910/12042/22).

Правові норми та судова практика мають застосовуватися таким чином, яким вони є найбільш очевидними та передбачуваними для учасників цивільного обороту в Україні. Правова позиція щодо подання зустрічної позовної заяви із пропуском строку, встановленого для подання відзиву, є достатньою підставою для її повернення, є послідовною та викладена у низці постанов Верховного Суду, зокрема у постановах Верховного Суду від 04.03.2019 у справі № 920/342/17, від 04.04.2019 у справі № 918/361/18, від 29.07.2019 у справі № 925/872/18, від 18.09.2019 у справі № 910/16837/18, від 07.11.2019 у справі № 910/2892/19.

Звертаючись з зустрічним позовом у справі представник ОСОБА_3 звертає увагу на те, що ОСОБА_2 з відповіді на відзив уточнивши частки квартири, які він просить визнати спільним майном сторін, фактично змінив первинні позовні вимоги, що потягло за собою необхідність звернення з даним зустрічним позов та у зв`язку з чим заявник просить поновити процесуальний строк на звернення з зустрічним позовом.

Суд враховує такі доводи представника ОСОБА_3 такими, що заслуговують на увагу, та з огляду на їх слушність, а також взаємопов`язаність первинних позовних вимог (визнання спільним майном ОСОБА_2 /частка 50,22 кв.м./ та ОСОБА_3 /частка 16,74 кв.м./ квартиру АДРЕСА_4 ) та зустрічних позовних вимог в частині визнання права власності на 1/2 частки у квартирі АДРЕСА_5 , поновити строк для подання позову в цій частині та прийняти його до провадження.

Разом з тим, зустрічний позов не містить доводів щодо неможливості своєчасного звернення з зустрічним позовом в частині вимог про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 компенсації вартості 1/2 частки автомобіля Renault Megane.

Зустрічна позовна не містить посилання на обставини, які стали істотними перешкодами чи труднощами, для вчинення відповідної процесуальної дії у встановлений судом строк, вказані позовні вимоги не є взаємопов`язаними з вимогами первісного позову, а тому суд не вбачає правових підстав для поновлення встановленого строку для звернення з зустрічним позовом у цій частині (стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 компенсації вартості 1/2 частки автомобіля Renault Megane), та у вказаній частині відмовляє у прийнятті зустрічного позову до розгляду.

Суд наголошує, що повернення зустрічного позову в межах цієї справи не є перешкодою у доступі до правосуддя, адже учасник справи не позбавляється можливості подання такого позову як окремого на загальних підставах.

Як зазначено, зокрема, у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30.08.2023 у справі № 752/2177/22 (провадження № 61-4447св23) доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута. Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 237/3566/17 (провадження № 61-13886св21) вказано, що: «право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним; подаючи зустрічну позовну заяву, заявник повинен дотримуватись вимог ЦПК України щодо її подання. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України). Отже, зустрічна позовна заява, подана до суду поза межами строку для подання відзиву, підлягає поверненню судом заявнику».

Частиною 4 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Установивши, що ОСОБА_3 пропустила строк на звернення до суду із зустрічним позовом в частині вимоги про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 компенсації вартості 1/2 частки автомобіля Renault Megane, суд дійшов висновку про повернення зустрічної позовної заяви в цій частині.

При цьому, суд роз`яснює, що відмова у прийнятті зустрічної позовної заяви не позбавляє ОСОБА_3 права пред`явити відповідний позов у загальному порядку.

Враховуючи наведене, суд не вважає застосування наслідків, передбачених ЦПК України щодо зустрічної позовної заяви, поданої з пропуском встановленого строку та без доведення непереборності підстав, що стало причиною пропуску такого строку, проявом надмірного формалізма.

Щодо витребування доказів

22.07.2024 до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_3 а якому заявник просить суд витребувати від Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Хмельницькій області (філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в Хмельницькій області) (адреса: 29018, м. Хмельницький, вул. Західно-Окружна, 11/1 e-mail: info інформацію з копіями доданих на її підтвердження документів про наступне:

- На чиє ім`я зареєстровано автомобіль RENAULT MEGANE 2012 р.в. VIN код НОМЕР_7 ? Прошу вказати прізвище, ім`я, по-батькові, інші відомі персональні дані власників вказаного транспортного засобу, а також дату набуття права власності.

- На підставі яких документів власники набули автомобіль RENAULT MEGANE 2012 р.в. VIN код НОМЕР_7 ? Прошу надати копію документів, на підставі яких власники вказаного автомобіля набули на нього право власності.

У судовому засіданні 31.10.2024, з огляду на відмову судом у прийнятті до розгляду зустрічного позову в частині позовних вимоги про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 компенсації вартості 1/2 частки автомобіля Renault Megane, заявник залишив вирішення питання про розгляд зазначеного клопотання про витребування доказів на розсуд суду.

У судовому засіданні 31.10.2024 представником ОСОБА_2 подано клопотання, в якому заявник просить суд витребувати у товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ТОЛОКА» наступну інформацію :

1.Чи дійсно відповідно до договору про участь у фонді фінансування будівництва №241-1 від 05.11.2015 року товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ТОЛОКА», додаткової угоди №2 від 22.04.2016 до договору, договору про розподіл інвестицій від 22.04.2016. ОСОБА_2 здійснив оплату за 50,22кв.м. (п`ятдесят цілих двадцять дві сотих) квадратних метрів в об`єкті інвестування (квартира АДРЕСА_6 );

2. Чи дійсно відповідно до договору про участь у фонді фінансування будівництва № 241-1 від 05.11.2015 року товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ТОЛОКА», додаткової угоди №2 від 22.04.2016 до договору, договору про розподіл інвестицій від 22.04.2016. ОСОБА_2 придбав 50,22кв.м. (п`ятдесят цілих двадцять дві сотих) квадратних метрів в об`єкті інвестування (квартира АДРЕСА_6 ).

3.Чи дійсно відповідно до договору про участь у фонді фінансування будівництва №241-1 від 05.11.2015 року товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ТОЛОКА», додаткової угоди №2 від 22.04.2016 до договору, договору про розподіл інвестицій від 22.04.2016. ОСОБА_3 придбала 16,74 кв.м. квадратних метрів в об`єкті інвестування (квартира АДРЕСА_6 ).

4. Чи дійсно відповідно до договору про участь у фонді фінансування будівництва №241-1 від 05.11.2015 року товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ТОЛОКА», додаткової угоди №2 від 22.04.2016 до договору, договору про розподіл інвестицій від 22.04.2016, ОСОБА_3 здійснила оплату 16,74 кв.м. квадратних метрів в об`єкті інвестування (квартира АДРЕСА_6 ).

Представник ОСОБА_3 щодо даного клопотання заперечував.

Розглянувши вказані клопотання, заслухавши думку представників сторін, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Статтею 80 ЦПК України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи (ч. 2 ст. 214 ЦПК України).

Враховуючи наведене, суд не вбачає достатніх правових підстав для задоволення зазначених клопотань представників сторін про витребування визначених ними доказів, задоволення яких не матиме суттєвого значення для повного та об`єктивного розгляду даної справи, проте може потягнути безпідставне затягування розгляду справи по суті.

Щодо сприяння врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами.

Згідно з ч. 5 ст. 211 ЦПК України під час розгляду справи по суті суд сприяє примиренню сторін.

Частиною 3 статті 8 Правил адвокатської етики (затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017) встановлено, що адвокат за можливості сприяє досудовому та позасудовому порядкам урегулювання спорів між клієнтом та іншими особами.

Суд звертає увагу сторін на приписи ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦПК України, за змістом яких мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

У разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову (ч. 1 ст. 142 ЦПК України).

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 76-84, 189, 193, 197, 198, 212, 240, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 від 31.10.2024 про витребування доказів - відмовити.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 по витребування доказів від 12.07.2024 про витребування доказів - відмовити.

Прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , в частині вимог про визнання права власності на 1/2 частку квартири.

Визначити відповідачу за зустрічним позовом ( ОСОБА_2 ) строк на подання відзиву на зустрічний позов у порядку, передбаченому ст. 178 ЦПК України, - 15 днів із дня його отримання.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Позивач за зустрічним позовом ( ОСОБА_3 має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 179 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання відзиву відповідача за зустрічний позов.

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 в частині вимог про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 122 100,00 грн компенсації вартості 1/2 частки автомобіля Renault Megane легковий загальний універсал - В, 2012 р.в., номер кузова НОМЕР_5 .

Ухвала в частині відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України). Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України). Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення /ч. 1 ст. 261 ЦПК України/.

Повідомити учасників справи, що всі письмові пояснення та інші документи по справі можуть бути подані засобами поштового зв`язку, а також подані через систему «Електронний суд» та/або на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх цифровим підписом.

Нагадати учасникам провадження, що відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич