Справа №:755/9963/20
Провадження №: 2/755/716/24
У Х В А Л А

"15" січня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Яхно П.А.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про залучення третьої особи та витребування доказів, що подані в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

15.01.2024 до суду від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшло клопотання про залучення третьої особи та витребування доказів, у яких остання просить суд: залучити у якості третьої особи без самостійних вимог до участі у розгляді цивільної справи № 755/9963/20 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кошель Іриною Анатоліївною та витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кошель Ірини Анатоліївни завірені копії документів, що стосуються посвідчення заповіту ОСОБА_4 від 15 січня 2020 року, зареєстровано за № 95, а саме - завірені копії Журналу (книги) обліку викликів нотаріуса за межі державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву чи робочого місця (контори) приватного нотаріуса за 2020 рік, та Реєстру для реєстрації нотаріальних дій за 2020 рік.

Клопотання обґрунтовані тим, що оскільки визнання заповіту недійсним та встановлення факту дотримання вимог законодавства при посвідченні оскаржуваного заповіту у подальшому може вплинути на права та обов`язки нотаріуса, а також враховуючи стадію судового процесу, є необхідним залучення приватного нотаріуса КМНО Кошель І.А. до участі у розгляді справи. При цьому, для повного та всебічного розгляду справа важливим є витребування всіх документів, що стосуються посвідчення заповіту ОСОБА_4 приватним нотаріусом КМНО Кошель І.А.

У підготовчому судовому засіданні позивач та її представник ОСОБА_2 підтримали подані клопотання, з підстав заявлених у них та просили їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні при вирішенні заявлених клопотань покладалась на розсуд суду.

Суд, вивчивши подані клопотання, вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно з ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Підстави та процесуальний порядок залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних щодо предмета спору, як учасників справи, регулюється положеннями ст. 53 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Відповідно до позовних вимог позивач просить суд: визнати недійсним заповіт ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 15.01.2020, зареєстрований в реєстрі за № 95; стягнути з відповідача судові витрати.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що перебувала у дружніх стосунках понад 30 років з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначила, що постійно здійснювала догляд за ОСОБА_4 протягом останніх 15 років, регулярно відвідувала останню, організовувала медичний огляд в спеціальних закладах, фінансувала проведення планових операцій, які необхідні були ОСОБА_4 на той момент, організовувала та сплачувала поховання останньої за власний кошт. За життя ОСОБА_4 склала заповіт на користь ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кушніром О.Д. 09.02.2007, зареєстрований у реєстрі за № 6-307. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла. Після її смерті позивач, вважаючи себе спадкоємцем за заповітом звернулась до нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Конончук Т.В. із заявою про прийняття спадщини. Однак, після перевірки нотаріусом відомостей із Спадкового реєстру було виявлено наявність заповіту від імені ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 , посвідчений нотаріусом Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори 15.01.2020. Вважає, що оспорюваний заповіт суперечить дійсному волевиявленню ОСОБА_4 , оскільки під час його складання вона не усвідомлювала значення своїх дій, внаслідок наявності фізичних вад та хронічної хвороби. ОСОБА_4 протягом тривалого періоду часу страждала на глухоту, що є найважчою формою втрати слуху, адже, ОСОБА_4 майже нічого не чула, на момент складання спірного заповіту мала значні проблеми із зором, а також, останні 10 років життя ОСОБА_4 тяжко хворіла. У 2002 та 2009 роках вона перенесла 3 інфаркти, у зв`язку з чим потребувала постійного догляду, який здійснювала позивач, забезпечуючи її лікуванням в медичних установах, купувала сильнодіючі медичні препарати, внаслідок довготривалого впливу яких, вона могла не розуміти значення своїх дій та керувати ними, відтак, на думку позивача, наявні підстави для визнання недійсним оспорюваного заповіту. Зауважила про те, що за день до складання заповіту відповідач підписав декларацію з сімейним лікарем ОСОБА_6 з метою обслуговування ОСОБА_4 , яка оглянувши ОСОБА_4 , зробила запис в медичній картці амбулаторного хворого, що у ОСОБА_4 наявні ознаки головокружіння, втрати рівноваги. 15.01.2020 ОСОБА_4 склала заповіт на користь відповідача посвідчений нотаріусом Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори. Таким чином вважає, що за життя ОСОБА_4 під час складання та підписання заповіту датованого 15.01.2020 не могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, адже на момент складання заповіту ОСОБА_4 було 91 рік, остання мала фізичні вади та хронічні хвороби.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про залучення третьої особи до участі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання заповіту недійсним, а саме: приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кошель Ірину Анатоліївну.

Вирішуючи клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів, суд виходив з наступного.

Частиною 1, 5 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

У відповідності до вимог ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

За приписами ч. 8 ст. 8 Закону України «Про нотаріат» довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться в провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження Національному агентству з питань запобігання корупції на його письмовий запит, здійснений з метою виконання повноважень, визначених Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Таким чином, суд, вислухавши мотиви заявленого до суду представником позивача клопотання про витребування доказів у справі, доводи представників сторін, дослідивши матеріали цивільної справи № 755/9963/20, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів, оскільки наведені представником позивача обставини, які може підтвердити цей доказ або аргументи, які він може спростувати не відповідають підставам заявленого позову, а заявлені до витребування відомості не відносяться до предмета доказування у розрізі заявлених позовних вимог, відтак їх витребування не є доцільним. Ба більше, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, про що подати відповідні докази до суду, відтак зважаючи на підстави позову, означені позивачем у позовній заяві, заявлені до витребування докази не містять у собі відомостей, покликаних підтвердити або спростувати підстави позову.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 49, 53, 77, 81, 84 258, 260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про залучення третьої особи - задовольнити.

Залучити до участі в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання заповіту недійсним, в якості третьої особи, яке не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кошель Ірину Анатоліївну (пр-т Тичини, 9 кв. 109, м. Київ).

Направити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, копію даної ухвали.

Зобов`язати позивача, відповідача та третю особу, протягом двох днів, з дня отримання копії даної ухвали, направити залученій третій особі заяви по суті справи з відповідними додатками, що були подані до суду, а копії такого направлення подати до суду до наступного підготовчого судового засідання.

Роз`яснити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, її право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву, які повинні відповідати вимогам ст. 181, частини третьої - шостої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, позовної заяви, відзиву.

Інші учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третьої особи протягом п`яти днів з дня отримання таких пояснень.

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів - відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 17.01.2024.

Суддя: