УХВАЛА

02.12.2024 року суддя Богунського районного суду м. Житомира Полонець С.М., розглянувши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бідак Олени Олегівни до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

27.11.2024 року представник позивача звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою, у якій, серед іншого, зазначила, що позивач є учасником бойових дій, що підтверджується посвідченням учасника бойових дій, копію якого додано до позовної заяви, а тому, на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», його звільнено від сплати судового збору за подання позову.

Згідно з п. 13) ч. 1 ст. 5 цього ж Закону, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19), відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 22 квітня 2021 року по справі № 700/301/20.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 є позивачем у вищевказаній справі, предметом позову якої є зменшення розміру аліментів, отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій, а тому суддя приходить до висновку, що позивача не звільнено від сплати судового збору у вищевказаній справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Виходячи із зазначеного вище, позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, оскільки представником позивача не надано оригіналу документа, що підтверджує сплату судового збору за одну вимогу майнового характеру, яку заявлено нею, який необхідно сплатити у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», що набрав чинності з 01.11.2011 року (зі змінами станом на 01.01.2024 року) 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно до платіжних реквізитів, зазначених на офіційному сайті Богунського районного суду м. Житомира.

Разом з тим, згідно з ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Крім того, відповідно до п. 3) ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Всупереч вищевказаній нормі статті, позовна заява не містить зазначення ціни позову.

Також, згідно з п. 2) ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

На виконання вимог вищевказаної статті, представнику позивача необхідно зазначити вірне прізвище відповідача, адже зазначне нею у позовній заяві не відповідає тому, яке вказане у копіях документів, долучених до неї.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бідак Олени Олегівни до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, залишити без руху.

Встановити представнику позивача строк для усунення недоліків до 13.12.2024 року, але не більше п?яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копії ухвали невідкладно направити позивачу та його представнику.

У разі, якщо представник позивача не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута представнику позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: