КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 листопада 2024 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

встановив:

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2024 року задоволено первісний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя - задоволено частково.

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя, виділено у власність та визнано за ОСОБА_3 право власності на автомобіль Opel Astra, VIN-код: НОМЕР_1 д.н.з.: НОМЕР_2 , червоного кольору, 2007 р.в., ціною 90 000 грн.

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя, виділено у власність та визнано за ОСОБА_1 право власності на автомобіль Great Wall YJVTR, VIN-код: НОМЕР_3 , д.н.з.: НОМЕР_4 , чорного кольору, 2007 р.в., ціною 140 000 грн.

Визнано за ОСОБА_3 право власності на рухоме майно, а саме: пральну машину LG F1022SD, вартістю 5255,60 грн;- бойлер NOVA TEC ЭВН А-80, вартістю 1549 грн.

У іншій частині зустрічного позову - відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 : грошову компенсацію різниці вартості частки ОСОБА_3 у спільному сумісному майні у сумі 21 597,70 грн; 908 грн. судового збору; 10 000 грн судових витрат на правничу допомогу.

Не погоджуючись з рішенням, 02 жовтня 2024 року представник ОСОБА_4 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

03 жовтня 2024 року витребувано з Солом`янського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи №760/17757/22, які надійшли до суду апеляційної інстанції 17 жовтня 2024 року.

Апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

Представник скаржника разом з апеляційною скаргою подав клопотання про відстрочення сплати судового збору до 15 листопада 2024 року, посилаючись на те, що на підприємстві, де працює скаржник, виникла тимчасова заборгованість по заробітній платі за три місяці, яку обіцяють погасити до листопада місяця.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (в редакції 2004 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в редакції 2004 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, жодних документів на підтвердження вказаних обставин щодо майнового стану відповідача, представником скаржника до апеляційної скарги не додано.

Отже, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч.4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспрорюваних сум).

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити: 2701,26 грн. х 150% = 4051,89 грн.

Враховуючи викладене, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 4051грн. 89 коп. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Крім того, в порушення вимог ч.2 та ч. 4 ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга не містить відомостей адвоката Боркова С.П., який подає апеляційну скаргу, зокрема щодо наявності чи відсутності у нього електронного кабінету.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Отже, на виконання вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України адвокату Боркову О.П. необхідно надати Київському апеляційному суду відповідну інформацію про наявність чи відсутність у нього електронного кабінету.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , яке подано представником ОСОБА_2 , про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 05 вересня 2024 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук