ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року

м.Черкаси

Справа № 691/263/22
Провадження № 22-ц/821/53/24
категорія: 307020000

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Василенко Л.І.,

суддів: Бородійчука В.Г., Карпенко О.В.,

секретаря Винник І.М.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Державний нотаріус Городищенської державної нотаріальної контори Бідна М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 27 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - Державний нотаріус Городищенської державної нотаріальної контори Бідна М.О., про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, у складі судді Синиці Л.П.,

в с т а н о в и в :

12 квітня 2022 року через засоби поштового зв`язку ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Весеньова Є.В., звернувся до суду із вказаним позовом.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після його смерті залишилась спадщина, яка складається з житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та двох земельних ділянок з кадастровими номерами :02:001:0554, :02:001:0555, розташованих в межах Воронівської сільської ради, що знаходиться в межах Вільшанської ОТГ.

За прийняттям спадщини, після смерті свого батька, звернувся його син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , але не оформив спадщину в зв`язку з тим, що помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Враховуючи вимоги чинного законодавства, після смерті ОСОБА_4 , позивач як його дядько, в межах шестимісячного строку, звернувся до Городищенської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за померлим. Відкрито спадкову справу № 181/2021.

Вказує, що після закінчення встановленого ст. 1268 ЦК України шестимісячного строку він звернувся до Городищенської державної нотаральної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину, за померлим ОСОБА_4 .

Постановою державного нотаріуса Городищенської державної нотаріальної контори Бідної М.О. від 09.03.2022, відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальних дій. Як підставу для відмови у вчиненні нотаріальних дій, державний нотаріус Бідна М.О. зазначила, що після смерті ОСОБА_4 , за ним спадшину прийняв рідний брат.

На адвокатський запит щодо кола спадкоємців та майна, яке було успадковане після смерті ОСОБА_4 , було отримано відповідь за вих. № 143/01-16 від 26.03.2022, якою було відмовлено у наданні відповіді на запитувану інформацію, з посиланням на положення ст. 8 Закону України «Про нотаріат».

Вказує, що він своєчасно звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, незаконно був усунутий від спадкування майна за померлим ОСОБА_4 .

У померлого ОСОБА_4 , не було рідного брата, а лише зведений брат ОСОБА_2 .

На підставі наведеного, позивач просив суд ухвалити рішення, яким визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 2,6440 га, розташовану на території села Воронівка, в межах Вільшанської ОТГ, кадастровий номер :02:001:0554 та земельну ділянку площею 2,6200 га розташовану на території села Воронівка, в межах Вільшанської ОТГ, кадастровий номер :02:001:0555 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 27 липня 2023 року в задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Державний нотаріус Городищенської державної нотаріальної контори Бідна М.О., про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що за змістом ст. ст. 1261 - 1265 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї.

Брати і сестри є спадкоємцями померлого, незалежно від того є вони повнорідними (мають обох спільних батьків) чи неповнорідними (мають спільного батька або спільну матір). Але не успадковують один після одного зведені брати і сестри, якщо вони не мають спільних батьків.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, беручи до уваги встановлені судом фактичні обставини справи та правовідносини, що їх регулюють, суд дійшов висновку, що позов про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування задоволенню не підлягає (заявлені вимоги позивачем не доведені в суді, а спростовуються документами, які місяться в спадковій справі № 181/2021).

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на те, що оскаржуване рішення прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального права і порушення норм процесуального права, при неповному з`суванні обставин, що мають значення для справи, при недоведені обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, просив суд скасувати рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 27 липня 2023 року та ухвали нове судове рішення, яким задовольнити позов повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що з наявних у справі матеріалів спадкової справи вбчається наявність розбіжностей персональних відомостей про особу матері відповідача, внесених до актових записів цивільного стану про народження відповідача та про укладення шлюбу, реєстрація яких посвідчена, тому такі документи не можуть бути безспірним доказом факту родинних відносин відповідача з померлим ОСОБА_4 .

У зв`язку із наявністю не спростованих в установленому законом порядку розбіжностей у поданих відповідачем державному нотаріусу особистих документах та інших документів спадкової справи № 181/2021, суд дійшов помилковго висновку про доведений факт, що відповідач є спадкоємцем другої черги за законом після померлого ОСОБА_4 .

Крім того, суд не звернув уваги, що подана до Городищенської нотаріальної контори заява відповідача ОСОБА_2 від 12.01.2022 № 13 у спадковій справі № 181/2021 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, що складається із двох земельних ділянок в с. Воронівці, Звенигородського району, які належали померлому ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 , спадкоємцем за законом якого був син ОСОБА_4 , який спадщину після померлого батька прийняв, але не оформив спадкових прав, ним не підписана у відповідній графі підпис заявника.

Отже, в порушення вимог чинного законодавства, Державним нотаріусом Городищенської державної нотаріальної контори Бідною М.О. неправомірно посвідчено недостовірну інформацію у заяві від 12.01.2022 № 13; неправомірно видано ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом на спірні земельні ділянки від 12.01.2022, зареєстровані в реєстрі за № 27 та № 29 відповідно; неправомірно здійснено державну реєстрацію видачі ОСОБА_2 свідоцтв про право на спадщину за законом на спірні земельні ділянки у спадковому реєстрі від 12.01.2022 № 68060644 та № 68060832 відповідно.

Вказує, що підготовче провадження у даній справі закінчено судом через 1 рік і 1 місяць з дня відкриття провадження, при цьому строк проведення підготовчого провадження за клопотанням сторін або з власної ініціативи з метою належної підготовки справи для розгляду по суті судом не продовжувався. Крім того, суд розпочав розгляд справи по суті через 1 рік 3 місці з дня відкриття провадження.

Судом не вирішено у підготовчому судовому засіданні письмове клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання, а також про подальший розгляд справи за участю представника позивача в режимі відеоконфереції поза межами приміщення суду для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Зазначив, що відповідачем не підтверджено належними та допустими доказами, що він відноситься до спадкоємців другої черги за законом (рідні брати по матері) та прийняв спадщину після померлого ОСОБА_4 з отриманням свідоцтв про право на спадщину за законом на спірні земельні ділянки в установленому законом порядку.

Відзив на апеляційну скаргу на адресу Черкаського апеляційного суду не надходив

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 18.05.202018 складено відповідний актовий запис №09, згідно Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на все належне йому майно.

09 січня 2019 ОСОБА_4 , подав заяву про прийняття спадщини за законом № 3 після померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що являвся йому батьком.

Із витребуваної спадкової справи № 181/2021 ОСОБА_4 , яка надійшла з Городищенської державної нотаріальної контори Черкаського району Черкаської області, в копії, встановлено, що, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що 18.05.2021 складено відповідний актовий запис № 7, згідно Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_2 , який відповідно до Інформаціної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 20.05.2021 за № 64793130 заповіту не залишив.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на земельні ділянки, які належали на праві власності ОСОБА_3 , та на які він не оформив спадкові права, помер в 2021 році.

Згідно Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-021, № НВ-021 від 26.05.2021, ОСОБА_3 належать дві земельні ділянки з кадастровими номерами: :02:001:0554, :02:001:0555, розташовані в межах Воронівської сільської ради, що знаходиться в межах Вільшанської ОТГ. В тому числі, з урахуванням рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 22.02.2017, судова справа № 691/1270/16-ц, що набрало законної сили, за ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_5 , визнано право власності на земельну ділянку (пай), площа 2,6440 га, на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну частку (пай) Серії ІІІ - ЧР № 033342, кадастровий номер: 712038200:02:01:0554, в адміністративних межах Воронівської сільської ради Городищенського району Черкаської області.

Спадкодавець ОСОБА_4 за життя заповіту не лишив.

20 травня 2021 року із заявою до державного нотаріуса Городищенської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_2 (відповідач у справі), вказавши, що він являється братом померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .

20 липня 2021 року із заявою до Городищенської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_1 (позивач у справі), вказавши, що ІНФОРМАЦІЯ_7 помер його племінник ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

12.01.2022 року державний нотаріус Городищенської державної нотаріальної контори Бідна М.О., на підставі норм ЦК України, видала, на ім`я ОСОБА_2 (відповідач), що є братом та спадкоємцем другої черги майна ОСОБА_4 (прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 (помер ІНФОРМАЦІЯ_5 ), але не оформив своїх спадкових прав), Свідоцтва про право на спадщину за законом, на дві земельні ділянки.

20.01.2022 року в листі № 16/01-16 за підписом завідувача Городищенської держконтори Бідної М.О. про надання інформації, ОСОБА_1 (позивач) було роз`яснено, що відповідно до норм ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попереднього черги, неприйняття ними спадщини, усунення їх від права на спадкування. В зв`язку з тим, що у ОСОБА_4 є рідний брат по матері (спадкоємець другої черги), то право на спадкування перейшло на нього. Померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 . Ваш племінник (дядько та тітка спадкодавця - третя черга спадкоємців).

Мотивувальна частина

Позиція Черкаського апеляційного суду

Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення ОСОБА_2 , переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Мотиви, з яких виходить Черкаський апеляційний суд, та застосовані норми права

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

Згідно зі ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частина 3 ст. 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. ч. 1, 2 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вимогам виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України.

ОСОБА_1 , звертаючись до суд із позовом до ОСОБА_2 , просив суд визнати за ним право власності на земельні ділянки площею 2,6440 га та 2,6200 га в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4 .

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Частинами 1 та 2 ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1260-1265 цього Кодексу.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, ІНФОРМАЦІЯ_9 помер ОСОБА_3 ( повторно видана копія Свідоцтва про смерть Срія НОМЕР_3 ). Після його смері залишилося майно, зокрема і земельні ділянки площею 2,6440 га та 2,6200 га, на яке просить визнати право власності в порядку спадкування позивач.

09 січня 2019 року його син ОСОБА_4 зверувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщи за законом № 3.

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_4 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2 .

За життя ОСОБА_4 свідоцтво про право власності на спадкове майно не отримав та заповіту не складав, тому спадкування на майно, в тому числі на земельні ділянки площею 2,6440 га та 2,6200 га, здійснюється за законом.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід з боку батька, так і з боку матері ( ст. 1262 ЦК України)

У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця ( ст. 1263 ЦК України).

Згідно до ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1271 ЦК України якщо протягом шести місяців з часу відкриття спадщини відказоодержувач не відмовився від заповідального відказу, вважається, що він його прийняв.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами спадкової справи, що після смерті ОСОБА_4 , із заявами про прийняття спадщини за законом звернулись у передбачений законодаством шестимісячний строк, а саме 20 травня 2021 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_10 (брат по матері) та 20 липня 2021 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 (дядько).

21 січня 2022 року державний нотаріус Городищенської державної нотаріальної контори Бідна М.О., на підставі норм ЦК України, видала на ім`я ОСОБА_2 , що є братом та спадкоємцем другої черги майна спадкодавця ОСОБА_4 , який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , але не оформив своїх спадкових прав, свідоцтва про право на спадщину за законом, на дві земельні ділянки.

Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається в порядку встановленому цивільним законодавством.

Відповідно до Розділу ІІ глави 10 пунктів 4.14, 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що ОСОБА_2 , як спадкомець другої черги, у визначений законодавством строк, звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та нотаріус, перевіривши надані ним документи та встановивши, що відповідач є рідним братом спадкодавця по матері, 12.01.2022 видав свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно.

20 січня 2022 року в листі № 16/01-16 за підписом завідувача Городищенської держконтори Бідної М.О. про надання інформації, ОСОБА_1 (позивач) було роз`яснено, що відповідно до норм ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попереднього черги, неприйняття ними спадщини, усунення їх від права на спадкування. В зв`язку з тим, що у ОСОБА_4 є рідний брат по матері (спадкоємець другої черги), то право на спадкування перейшло на нього. Померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 являвся племінником ОСОБА_1 (дядько та тітка спадкодавця - третя черга спадкоємців).

09 березня 2022 року державним нотаріусом Городищенської державної нотаріальної контори Бідною М.О. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як відповідно до діючого законодавства у померлого є спадкоємець другої черги спадкоємців за законом його рідний брат, який спадщину прийняв відповідно до законодавства, а отже дядько померлого не має права на спадщину.

Оскільки відповідач від спадщини не відмовився, а позивачем постанова державного нотраіуса від 09.03.2022 про відмову у вчиненні нотраіальної дії, в судовому порядку не оскаржувалась, тому суд дійшов вірного висновку про відмову в задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги, що з наявних у справі матеріалів спадкової справи вбчається наявність розбіжностей персональних відомостей про особу матері відповідача, внесених до актових записів цивільного стану про народження відповідача та про укладення шлюбу, реєстрація яких посвідчена, тому такі документи не можуть бути безспірним доказом факту родинних відносин відповідача з померлим ОСОБА_4 не варті уваги, оскільки предметом даного спору є визнання права власності в порядку спадкування за законом, а не скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та усунення від права спадкування.

Крім того, свідоцтва про право власності на спадкове майно видані ОСОБА_2 є чинними.

Колегія суддів погоджується із висновками суду, що померлий ОСОБА_4 , є рідним братом по матері відповідача ОСОБА_2 (друга черга), та племінником позивача ОСОБА_1 (третя черга), а тому право на спадування з урахуванням норм статті 1258 ЦК України, отримав відповідач, який в шестимісячний строк після смерті спадкодавця подав заяву про прийняття спадщини, отримавши право на спадкування, почергово, та йому були видані свідоцтва про право на спадщину за законом.

Не варті уваги договоди скаржника, що суд дійшов помилкового висновку про доведення факту, що ОСОБА_2 є спадкоємцем другої черги за законом після померлого ОСОБА_4 , а саме рідним братом по матері, оскільки спростовуються наявними у справі доказами.

Посилання скаржника, що підготовче провадження у даній справі закінчено судом через 1 рік і 1 місяць з дня відкриття провадження, при цьому строк проведення підготовчого провадження за клопотанням сторін або з власної ініціативи з метою належної підготовки справи для розгляду по суті судом не продовжувався та, що суд розпочав розгляд справи по суті через 1 рік 3 місця з дня відкриття провадження є необгрунтованими по наступних підставах.

Із вказаним позовом ОСОБА_1 зверувся до суду 12 квітня 2022 року.

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 19 квітня 2022 року відкрито провадження у загальному порядку та призначено підготовче засідання на 17.05.2022 на 08:20 год.

09 травня 2022 року на адресу Городищенського районного суду від представника позивача адвоката Весеньова Є. В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та про розгляд справи в режимі відеоконференції.

Зі змісту телефонограми адресованої ОСОБА_2 вбачається, що останній повідомив суд про те, що перебуває в ЗСУ, а тому не зможе зявитись у судове засідання.

17.05.2023 року судове засідання не відбулося і розгляд справи відкладено на 18 листопада 2022 року на 09:00 год.

Згідно Наказу в.о. голови Городищенського районного суду Черкаської області № 21-ОД від 29.07.2022, суддя Синиця Л.П. брала участь у вебінарі «Актуальні питання участі сідчого суддів в організації підготовки та проведення уповноваженими оперативними підрозділами оперативно-роозшукових заосдів та негласних слідчих (розшукових дій)».

18 листопада 2022 року розгляд справи № 691/263/22 не відбулося у зв`язку з відсутністю у приміщення суду електроенергії, що підтверджується довідкою спеціаліста ОСОБА_6 і розгляд справи перенесено на 22 лютого 2023 на 10:00 год.

22 лютого 2023 року підготовче судове засідання відбулося за участю позивача та відповідача та за згодою сторін було відкладено на 22.03.2023 на 12:00 год.

22 березня 2023 року судове засідання у даній справі не відбулося у зв`язку з неявкою сторін та відсутністю електроенергії у приміщенні суду, що підтверджується довідкю спеціаліста ОСОБА_6 від 22.03.2022. Розгляд справи перенесено на 17.04.2023 на 15:00 год.

Про розгляд справи, призначений на 17.04.2023 року на 15:00 год, сторони були повідомлені належним чином шляхом направлення смс-повідомлення через додаток «Vibe» на вказані ними у заявах номери телефонів та електронні пошти.

11.04.2023 на адресу Городищенського районного суду Черкаської області від ОСОБА_2 надійшла телефонограма, згідно якої останній повідомив, що не зможе прибути на судове засідання призначене на 17.04.2023 на 15:00 год у зв`язку з перебуванням у лікарні після операції та просив перенести судове засідання на іншу дату.

Згідно з довідки про тимчасову непрацездатність військовослужбовця та виписки із медичної карти № 6603 військовий ОСОБА_2 з 06.04.2023 по 01.05.2023 перебував на стаціонарному лікуванні в «Третій Черкаській міській лікарні швидкої медичної допомоги».

17 квітня 2023 року судове засідання не відбулося у зв`язку з неявкою сторін, про що складено спеціалістом ОСОБА_6 довідку. Рзгляд справи перенесено на 20.06.2023 на 15:30 год.

20 червня 2023 року ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд на 27 липня 2023 року на 09:00 год.

Отже, із наведеного слідує, що підготоче засідання з часу відкриття провадження у даній справі і до прийняття ухвали про закриття підготовчого засідання, тривало більше 1 року не з вини відповідача або суду, а з причин незалежних від сторін та суду в тому числі і за заявами самого позивача про відкладення розгляду справи.

Не варті уваги доводи скаржника, що судом не вирішено у підготовчому судовому засіданні письмове клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання, а також про подальший розгляд справи за участю представника позивача в режимі відеоконфереції поза межами приміщення суду для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, оскільки задовольнити дане клопотання не було можливим, так як протягом 2022 року були відключення електроенергії згідно визначених графіків, тобто з причин не залежних від суду.

Крім того, у судовому засіданні 22 лютого 2023 року позивач не підтримав заявлене його представником клопотання про проведення подальших судових засідань в режимі відеоконференції.

27.07.2023 ОСОБА_1 подав суду заяву про розгляд справи без його участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримує.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що постановлене у справі рішення є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування, за наведеними у скарзі доводами, не вбачає.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

У відповідності ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що постановлене у справі рішення є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування за наведеними у скарзі доводами колегія суддів не вбачає, оскільки її доводи суттєвими не являються, носять суб`єктивний характер, не відповідають обставинам справи і правильності висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 27 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - Державний нотаріус Городищенської державної нотаріальної контори Бідна М.О., про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови складено 16 січня 2024 року

Головуючий Л.І. Василенко

Судді: В.Г. Бородійчук

О.В. Карпенко