Справа № 203/2032/24
Провадження № 2/932/2018/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2024 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді - Куцевола В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у місті Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про стягнення безпідставно набутих коштів,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 року до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просив суд стягнути з АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» безпідставно набуті кошти в розмірі 34 495,45 грн., а також вирішити питання розподілу судових витрат.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилався на те, що на виконання судового наказу №203/484/23 виданого Кіровським районним судом м.Дніпропетровська, ним на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» було сплачено суму у розмірі 34 495,45 грн.

З огляду на те, що вищезазначений судовий наказ, ухвалою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 12.01.2024, скасовано, останній керуючись приписами ст.1212 ЦК України, вважав за необхідне звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м.Дніпропетровська Колесніченко О.В. від 29.04.2024, позовну заяву ОСОБА_1 передано до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська з підстав визначених п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України.

Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Куцевола В.В. від 17.06.2024, відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представником відповідача було надано відзив, доводи викладені в якому зводяться до безпідставності заявлених вимог. Так, останньою зазначено, що кошти, які просить стягнути позивач, ним сплачені за договором про реструктуризацію заборгованості, а не на виконання скасованого судового наказу.

Позивачем було надано відповідь на відзив в якому наведено додаткові обґрунтування заявлених позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, за необхідне, зазначити наступне.

Так, відповідно до копії ухвали Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 12.01.2024 (справа №203/484/23), заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 07.03.2023 по справі №203/484/23 (провадження №2-н/0203/41/2023), задоволено. Судовий наказ від 07.03.2023 по справі №203/484/23 (провадження №2-н/0203/41/2023) за заявою АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за використану електричну енергію, скасовано. Згідно вказаної ухвали сума до стягнення становила 34 680,57 грн.

Відповідно до ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Під відсутністю правової підстави розуміють такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 23 січня 2020 року у справі №910/3395/19, від 23 квітня 2019 року у справі №918/47/18, від 01 квітня 2019 року у справі №904/2444/18.

Якщо поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, статтю 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена або припинена, у тому числі у виді розірвання договору. Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 22 березня 2016 року у справі N 6-2978цс15 та від 03 червня 2016 року у справі N 6-100цс15.

Як зазначає позивач ним на виконання скасованого судового наказу було сплачено суму у загальному розмірі 34 495,45 грн., на підтвердження чого надано копії чеків.

Кондикційний позов (позов про повернення безпідставно набутого майна) урегульовано нормами матеріального права, а поворот виконання рішення - процесуального права. За змістом кондикційний позов та поворот виконання рішення схожі, проте не є тотожними та регулюються різними нормами права.

Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Він можливий лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням.

У Рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року N 13-рп/2011 вказано, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст.444 ЦПК України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони

Згідно ч.9 ст.444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Отже, поворот виконання рішення, можливий у будь-якому випадку, незалежно від того, в якому порядку (апеляційному, касаційному чи за нововиявленими обставинами) скасовано судове рішення.

Поворот виконання рішення полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

Подібні висновки зроблені у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі №336/9595/14 (провадження №61-14640сво18), у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2019 року у справі №569/15646/16-ц (провадження №14-375цс19) та постанові Верховного Суду у складі Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2022 року у справі №405/3788/19 (провадження №61-826св22).

Верховний Суд у справі № 592/12956/21 від 22 березня 2023 року щодо повернення грошових коштів на підставі судового рішення, яке в подальшому було змінене/скасоване, дійшов висновку, що належним способом захисту порушених прав є звернення до суду із заявою про поворот виконання рішення.

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі №916/1415/19, від 02 лютого 2021 року у справі №925/642/19, від 22 червня 2021 року у справі №200/606/18.

З огляду на те, що набуття майна (грошових коштів), як зазначає позивач, відбулось у зв`язку з виконанням судового наказу який було скасовано, належним способом захисту порушених прав є звернення до суду з заявою про поворот виконання рішення суду - судового наказу в порядку ст.444 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 76-81, 83, 258, 259, 265, 268, 272-273, 352-355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про стягнення безпідставно набутих коштів - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України та може бути оскаржено, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя В.В. Куцевол