УХВАЛА

12 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 185/14311/23

провадження № 61-10587ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого

діє адвокат Мотуз Олександр Володимирович, на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 березня 2024 року

та постанову Дніпропетровського апеляційного суду від 26 червня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди,

в зв`язку з ушкодженням здоров`я, внаслідок нещасного випадку на виробництві,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом

до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі - ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») про відшкодування моральної шкоди,

в зв`язку з ушкодженням здоров`я, внаслідок нещасного випадку на виробництві,

в розмірі 245 000,00 грн.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області

від 04 березня 2024 року, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного суду від 26 червня 2024 року, відмовлено ОСОБА_1

у задоволенні позову.

23 липня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Мотуз О. В., через підсистему «Електронний суд», звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 березня 2024 року та постанову Дніпропетровського апеляційного суду від 26 червня 2024 року цій справі, у якій представник заявника, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 березня 2024 року та постанову Дніпропетровського апеляційного суду від 26 червня

2024 року і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

За частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів

у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження

(про відмову у відкритті касаційного провадження).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах

з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Предметом позову у цій справі є відшкодування морально шкоди в розмірі 245 000,00 грн.

Отже, ця справа не є справою незначної складності та не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Мотуз О. В., зазначає, що справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу, оскільки внаслідок неврахування судами попередніх інстанцій правових висновків Верховного Суду, ОСОБА_1 втратив право

на відшкодування моральної шкоди. Зазначає, що розгляд цієї справи сприятиме подальшому формуванню єдиної судової практики стосовно відшкодування роботодавцями моральної шкоди колишнім працівникам у зв`язку із ушкодженням здоров`я або каліцтвом на виробництві.

Забезпечення Верховним Судом єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним з фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (рішення у справі «Воловік проти України», заява № 15123/03, від 06 грудня 2007 року).

Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу

та правозастосовну діяльність (пункт 4.1. Рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004).

Аналіз змісту касаційної скарги свідчить, що справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу (підпункти «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України), а тому судові рішення у справі підлягають касаційному оскарженню.

За частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів

у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження

(про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі

про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви

чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У касаційній скарзі представник заявника посилається на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, зокрема зазначає, що суд апеляційної інстанції

в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 17 серпня 2023 року у справі

№ 185/2356/22, від 30 червня 2021 року у справі № 492/1296/15-ц, від 16 листопада 2022 року у справі № 501/2645/17, 07 травня 2018 року у справі № 476/72/17,

від 01 вересня 2020 року у справі № 216/3521/16-ц, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції

в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395, 402, 406 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі.

Витребувати з Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області цивільну справу № 185/14311/23 за позовом ОСОБА_1

до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля»

про відшкодування моральної шкоди, в зв`язку з ушкодженням здоров`я, внаслідок нещасного випадку на виробництві.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська