Ширяївський районний суд Одеської області
07.11.2024 Справа №: 518/1255/24 Провадження № 2/518/357/2024
Рішення

ІмЕНЕм УкрАїни

07 листопада 2024 року

Ширяївський районний суд Одеської області в складі:

Головуючого судді Тарасенка М.С.,

при секретарі Логвенюк О.М.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ширяївської селищної ради Березівського району Одеської області (), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Ширяївської селищної ради Березівського району Одеської області, ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді належній їй земельної ділянки площею 12,03 гектара, кадастровий номер :01:005:0238, яка розташована на території Ширяївської селищної ради Березівського району (раніше-Ширяївського) Одеської області, право на яку посвідчено Державним актом на право власності на землю серії ОД №075445, виданий 02.09.2004 року Ширяївською РДА Одеської області.

Маючи намір оформити спадкові права як спадкоємець за заповітом після смерті ОСОБА_3 , позивач звернувся до нотаріуса, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину йому відмовлено, оскільки ним пропущений шестимісячний термін для подачі заяви про прийняття спадщини. Оскільки, на думку позивача, строк для подачі заяви про прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин, він вимушений звернутись з позовом до суду.

Представник позивача надав суду заяву в якій підтримав заявлені вимоги, просить суд їх задовольнити та розглянути справу за його відсутністю.

Представник відповідача про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, у судове засідання не з`явився, заяви про відкладення розгляду справи та відзив не подавав.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, надала суду письмову заяву в якій просить суд розглянути справу в її відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, враховуючи положення ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 за життя мала на праві приватної власності земельну ділянку площею 12,03 гектара, кадастровий номер :01:005:0238, яка розташована на території Ширяївської селищної ради Березівського району (раніше-Ширяївського) Одеської області, право на яку посвідчено Державним актом на право власності на землю серії ОД №075445, виданий 02.09.2004 року Ширяївською РДА Одеської області.

12.12.2017 року приватним нотаріусом Ширяївського районного нотаріального округу Одеської області Лановою Н.А. було посвідчено заповіт ОСОБА_3 , відповідно до якого вказана земельна ділянка заповідалась ОСОБА_1 .. Вказаний заповіт зареєстровано в реєстрі за №1148, що підтверджується Витягом №50237473.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , повторно виданим 18.01.2020 року Ширяївським РВ ДРАЦС Південного МУМЮ (м. Одеса).

З метою оформлення спадкових прав за заповітом, позивач звернувся до приватного нотаріуса Березівського районного нотаріального округу Одеської області Ланової Н.А., однак у оформленні спадкових прав за заповітом відмовлено, з підстави пропуску строку для прийняття спадщини, про що надано письмову відповідь №136/02-14 року від 20.06.2024 року, щодо необхідності звернення до суду.

Судом встановлено, що про складання ОСОБА_3 заповіту на користь ОСОБА_1 , позивачу відомо не було. Про наявність вказаного заповіту позивач дізнався вже поза межами строку, встановленого законом для прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно п. 24 Постанови № 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" Пленум Верховного Суду України дав роз`яснення, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При вирішенні цивільно-правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.

Стаття 17 Закону України "Про виконання рішення застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Вказане, в сукупності з тим, що ніхто крім позивача на спадщину не претендує, вона до цього часу ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, відповідачі не заперечують проти задоволення позову, що з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень ст. 263 ЦПК України дає підстави суду дійти висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини і позивачу слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 141, 265, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , встановивши його терміном шість місяців з дня набрання законної сили рішенням у даній справі.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя М. Тарасенко