Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого - судді Фазикош О.В., за участю секретаря Цмур В.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник - адвокат Тричинець Наталія Павлівна, про встановлення факту, що має юридичне значення, де заінтересовані особи: Ужгородська міська рада, Приватний нотаріус Семен Євгенія Вікторівна,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 6 ст. 268 ЦПК України 05.11.2024 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст рішення виготовлено та підписано 11.11.2024 року.

ОСОБА_1 , від імені якого діє представник - адвокат Тричинець Наталія Павлівна, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, де заінтересовані особи: Ужгородська міська рада, Приватний нотаріус Семен Євгенія Вікторівна.

Заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась бабуся заявника - ОСОБА_2 (що підтверджується відомостями Свідоцтва про її смерть серії НОМЕР_1 ).

ІНФОРМАЦІЯ_2 у неї народжується донька ОСОБА_3 - мати заявника (що також підтверджується відомостями Свідоцтва про її смерть серії НОМЕР_2 ).

30.04.1953р. ОСОБА_3 (мати заявника) одружується із ОСОБА_4 (батьком заявника), після одруження набуває його прізвище « ОСОБА_5 » (що підтверджується Свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 ).

Через рік після їхнього одруження у подружжя народжується син - заявник ОСОБА_1 (що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 ).

Протягом подружнього життя батьки заявника разом з його бабусею набувають на праві спільної сумісної власності у порядку безоплатної приватизації квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначене підтверджується, зокрема: - Свідоцтвом про право власності на житло від 27.10.1993р.; - Довідкою - характеристикою КП «Архітектурно - планувальне бюро» Ужгородської міської ради від 22.02.2019р. №264; - Довідкою КП «Архітектурно - планувальне бюро» Ужгородської міської ради від 14.06.2019р. №754.

У всіх цих документам чітко зазначено, що співвласниками цього живого приміщення є три особи: - ОСОБА_2 - бабуся заявника; - ОСОБА_6 - мати заявника; - ОСОБА_4 - батько заявника.

Практично весь час з моменту набуття ними цієї квартири у спільну власність вони разом в ній проживали і були разом в ній зареєстровані (що підтверджується відомостями Довідок ТОВ «Управління житлом» від 19.11.2018р. №3989 та від 07.11.2023р. №891, а також Довідкою Ужгородської міської ради від 16.11.2023р. №5320/13-21, копії яких додаються).

05.04.1999-го року помирає бабуся заявника ОСОБА_2 . Після її смерті мати заявника не оформлювала спадкові права за нею, оскільки вважалась такою що прийняла спадщину автоматично в силу вимог ч.3 ст.1268 ЦК України позаяк постійно спільно з нею проживала, а будь-які інші спадкоємці були відсутні.

Згодом 13.11.2018-го року помирає батько заявника ОСОБА_4 (що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 ).

20.07.2023-го року помирає мати заявника - ОСОБА_6 . За фактами смерті батьків заявника нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Семен Є.В. зареєстровано спадкові справи №641177063 та №71338231, копії Витягів про що додаються.

Заявник зазначає, що в ході вчинення нотаріальних дій нотаріус повідомила заявника, що для належної реєстрації права власності на вказану квартиру необхідно надати документ, що підтверджує родинні відносини між його покійною матір`ю ОСОБА_7 та його бабусею ОСОБА_8 , в яких було б відображено ОСОБА_9 є донькою ОСОБА_10 .

З метою отримання дубліката свідоцтва про народження його матері заявник звернувся до Відділу ДРАЦС м. Глухів Сумської області - міста її народження. Глухівський відділ ДРАЦС направив відповідний запит до Державного архіву Сумської області задля отримання архівної довідки за фактом народження його матері. Однак відповіддю від 20.10.2023р. №Є-18 Державний архів Сумської області повідомив, що не може підтвердити факт народження ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_11 оскільки до архіву не надходили книги реєстрації громадянського стану за 1930-ий рік і їх місцезнаходження архіву невідоме.

Заявник зазначає, що як наслідок у заявника немає жодного іншого способу підтвердити факт родинний відносин між його матір`ю ОСОБА_7 та його бабусею ОСОБА_8 окрім як шляхом звернення до Суду із цією заявою. Спору з будь-якими особами чи суб`єктами з приводу заявленої вимоги не існує. Встановлення факту необхідне заявнику для реалізації свого права на оформлення спадщини за покійними батьками.

При цьому згідно заяви, у відповіді від 09.08.2024р. №2101.4.1-6874/2101.01-24 Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області повідомило, що у відомостях ДМСУ міститься інформація про батьків ОСОБА_11 отриманих за фактом оформлення нею паспорта громадянина України серії НОМЕР_6 (копія якого додається). Так, у графі «прізвище батька та матері» зазначено ОСОБА_2 та ОСОБА_12 .

Окрім цього, з метою отримання документів на підтвердження вказаного вище факту, адвокатом заявника було подано адвокатський запит до Ужгородського міського відділу ДВС - відділу в якому вона отримувала паспорт громадянина України 11.02.1998 року.

Станом на день звернення до Суду відповіді на цей запит отримано не було.

Окрім цього факт родинних відносин між матір`ю заявника ОСОБА_7 та його бабусею ОСОБА_8 може бути підтверджено донькою заявника ОСОБА_13 , яка провела з ними все своє дитинство, саме вона може достеменно підтвердити цей факт. Також цей факт може бути підтверджено колишньою сусідкою - ОСОБА_14 , яка тривалий час проживала у сусідній квартирі поруч з покійними батьками та бабусею заявника.

У заяві містяться покликання на ч.1 ст. 293, п.5 ч.2 ст.293, ч. 4 ст. 294, п.1 ч..1 ст. 273, п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», Постанову Касаційного цивільного сулу Верховного суду від 03.11.2021р. у справі №691/1237/20.

З врахуванням наведеного, керуючись п.5 ч.2 ст.293, ст.ст. 315, 316, 318 ЦПК України заявник просить суд: прийняти заву до розгляду. Встановити факт родинних відносин, а саме, факт того, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження: м.Глухів, Сумської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 є донькою ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_1 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 серпня 2024 року вказану заяву залишено без руху.

30.08.2024 від представника заявника ОСОБА_1 ,- адвоката Тричинець Наталії Павлівни, надійшло клопотання про усунення недоліків заяви на виконання ухвали Ужгородськго міськрайонного суду Закарпатської області від 23.08.2024.

Для приєднання до матеріалів справи адвокатом додано копію Постанови приватного нотаріуса Семен Євгенії Вікторівни про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.08.2024 №58/02-31

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.09.2024 у справі відкрито провадження, призначено до судового розгляду.

21.10.2024 від представника заявника - адвоката Тричинець Н.П. надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи пояснення, відібрані у: - ОСОБА_13 - доньки заявника, що підтверджує факт родинних відносин між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ; - ОСОБА_14 - колишньої сусідки батьків та бабусі заявника яка проживала поруч з ними тривалий час та також підтвердила обставини, викладені у Заяві про встановлення факту, що має юридичне значення.

Заявник та його адвокат у судове засідання не з`явилися, від адвоката Тричинець Н.П., надійшло клопотання у якому вона просить розгляд даної справи проводити без її участі та без участі заявника за наявними матеріалами у справі. Заяву про встановлення факту, що має юридичне значення просить задовольнити.

Представник заінтересованої особи Ужгородська міська рада, у судове засідання не з`явилася, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, згідно її клопотання від 17.09.2024 просить суд розглянути справу без участі представника міської ради, на підставі наявних матеріалів у справі.

Заінтересована особа приватний нотаріус Семен Євгенія Вікторівна, у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, заяв, клопотань та письмових пояснень не подавала, оголошення про її виклик у судове засідання та інформація щодо розгляду справи розміщено на сайті суду за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/csz/.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Неявка учасника справи, який належним чином повідомлений про місце, дату і час судового засідання і від якого не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, не перешкоджає його розгляду.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Судом встановлені наступні обставини:

ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Семен Євгенії Вікторівни, із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_7 гр. ОСОБА_1 було подано заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 2/3 частки у праві власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою приватного нотаріуса Семен Євгенії Вікторівни вихідний № 58/02-31 від 29.08.2024 року відмовлено у вчиненні нотаріальної дії.

При дослідженні вказаної постанови судом встановлено, що причиною відмови сало те, що

Із поданих нотаріусу заявником документів було встановлено, що 1/3 частка у праві власності на вищевказану квартиру успадкована ОСОБА_1 після смерті його батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 (свідоцтво про право на спадщину за законом видане приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Семен Є.В. 04.12.2019 р., № 1269) а 2/3 ч. вказаної квартири належали на праві спільної сумісної власності громадянкам ОСОБА_15 та ОСОБА_16 .

Зі слів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 є його бабусею, матір`ю ОСОБА_16 , яка спадщину прийняла але не оформила своїх спадкових прав. Документи, що підтверджують родинний зв`язок ОСОБА_2 та ОСОБА_16 (в яких було б відображено, шо ОСОБА_17 є донькою ОСОБА_10 ) відсутні, згідно інформації отриманої нотаріусом шляхом безпосереднього доступу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, відомості п ро народження ОСОБА_18 - відсутні.

Враховуючи те, що нотаріусу не були подані документи, що підтверджують родинні відносини ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , нотаріус констатувала неможливість видати свідоцтва про право на спадщину, на частку квартири зареєстрованої за ОСОБА_8 .

З наявних у матеріал справи доказів вбачається, що :

30 квітня 1953 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10. та ОСОБА_19 уклали шлюб (свідоцтво про одруження серії НОМЕР_3 від 30.04.1953). У шлюбі у них народився син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_4 від 31.10.1954).

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 27.10.1993 міським фондом комунального майна Ужгородської міської ради посвідчено, що квартира яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , дійсно належить на праві приватної, спільної, сумісної власності гр. ОСОБА_4 , та членам його сімї 3 чол., дружині - ОСОБА_16 , матері - ОСОБА_20 .

Згідно свідоцтва про смерть (виданого повторно) серії НОМЕР_1 від 27 листопада 2000 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 . 1994 (п`ятого квітня тисяча дев`ятсот дев`яносто дев`ятого року) у віці 95 років про що в книзі реєстрації актів про смерть 1999 року 04 місяця 06 числа зроблено запис №281.

Згідно свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_5 від 14 листопада 2018 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , у віці 93 роки, про що 14 листопада 2018 року складено відповідний актовий запис №1155.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 21 липня 2023 ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_13 у віці 92 роки, про що 21 числа липня місяця 2023 року складено відповідний актовий запис №941.

Згідно довідки ТОВ «Управління житлом» від 07.11.2023 №891 виданої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 померла ОСОБА_2 , була зареєстрована станом на 05.04.1999 за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки-характеристики АПБ №264 від 22.02.19 що видана ОСОБА_16 , для пред`явлення по місцю вимоги з метою відчуження квартири, будинку (або частин будинку), отримання свідоцтва та свідоцтва про право на спадщину, укладання угоди щодо користування відокремленими приміщеннями житлового будинку, уточнення ідеальних частин, в тому, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012р. була зареєстрована в КП " БТІ м.Ужгорода» та належить: ОСОБА_4 , ОСОБА_16 , ОСОБА_20 на підставі - Свідоцтва про право власності на житло, видане згідно з розпорядженням №71/ж від 27.10.1993р. міською фонду комунального майна р - 2224; Приватна, спільна, сумісна власність.

Згідно довідки від 16.11.2023 №5320/13-21 наданої відділом реєстрації місця поживання ДЗНАП ВК Ужгородської міської ради, виданої, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , про те, що відповідно до відомостей реєстру територіальної громади за адресою: АДРЕСА_1 , на момент смерті ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 були зареєстровані такі особи: 1. ОСОБА_16 - ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 2. ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_10 ; 3. ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно відповіді, що отримана ОСОБА_1 із Державного архіву Сумської області від 20.10.2023р. №Є-18, вбачається, що книги реєстрації актів громадянського стану про народження по м. Глухій Сумської області за 1930 рік на зберігання до Державного архіву Сумської області не надходили та місцезнаходження їх невідоме, тому підтвердити факт народження ОСОБА_21 немає можливості.

Згідно відповіді ГУДМС України в Закарпатській області №2101.4.1 -6874/2101.01-24 від 09.08.2024, заява про видачу паспортного документа оформленого з досягненням 16-річного віку громадянки ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за архівними обліками ГУ ДМС у Закарпатській області відсутня. Однак вказано на те, що у заяві про видачу паспорта громадянина України серії НОМЕР_6 виданим 11.02.1998 року Ужгородським MB УМВС України в Закарпатській області на ім`я ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у графі «прізвище батька та матері» - зазначено: ОСОБА_2 то ОСОБА_12 .

Зі змісту письмових пояснень свідка ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , відібрані адвокатом, який представляє заявника, вбачається, що є донькою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 та підтверджує, що її прабабусею по батьковій родинній лінії являється ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а бабусею по батьковій родинній лінії є донька ОСОБА_23 , ОСОБА_24 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Тривалий час свого дитинства свідок проводила з бабусею та прабабусею. За її спогадами бабуся та прабабуся завжди підтримували та допомагали одна одній.

Зі змісту письмових пояснень свідка - ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , відібрані адвокатом, який представляє заявника, вбачається, що вона тривалий час проживала по сусідству із ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 та її донькою разом із зятем - ОСОБА_25 ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_10 відповідно.

Протягом всього свого сусідського життя свідок спостерігала виключно дружні та теплі стосунки цієї сім`ї, бачила як донька та зять всіляко підтримують та допомагають ОСОБА_15 . У їх сім`ї панувала злагода та спокій, охарактеризує їх виключно як добропорядних сусідів та достойних членів суспільства. Свідок зазначає, що може підтвердити що ОСОБА_26 ІНФОРМАЦІЯ_3 справді являється донькою ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_1 , для мене це беззаперечний факт з огляду на те що я була безпосереднім свідком їх спільного сімейного життя, свідком їх спілкування у категорії «мати - донька».

Вказані пояснення, сторонами по справі, під сумнів не ставились, не оспорювались та не спростовувались. Разом з тим, наявні в матеріалах справи письмові пояснення вказаних осіб, не можуть вважатися показаннями свідків в розумінні ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на судовий захист оспорюваних або не визнаних прав.

Спірні правовідносини щодо встановлення факту, який має юридичне значення, регулюються гл. 6 розд. IV ЦПК України.

Факти, що мають юридичне значення, - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин, а саме з питанням спадкування.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України, встановлено що в судовому порядку можуть бути встановлені також факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Аналіз положень ст. 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтереси інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право.

Відповідно до частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, в разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Тобто, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 15 квітня 2020 року у справі № 302/991/19.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, в разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Аналогічні за змістом висновки щодо встановлення факту викладені в постановах Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі № 336/709/18-ц (провадження № 61-39374св18), від 15 квітня 2020 року у справі № 302/991/19 (провадження № 61-1128св20), від 27 серпня 2020 року у справі № 201/1935/20 (провадження № 61-8149св20), від 14 квітня 2021 року у справі № 205/2102/19 (провадження № 61-872св21), від 28 квітня 2021 року у справі № 520/19532/19 (провадження № 61-13709св20).

Пунктом 1 ч. 1 ст.315ЦПК України передбачено як підставу встановлення факту, що має юридичне значення, встановлення родинних відносин між фізичними особами.

Ст.318ЦПК України передбачає, що у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість встановлення такого факту інакше як в судовому порядку.

Родинні відносини (споріднення) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня споріднення осіб.

Відповідно до ст.319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом під час розгляду справи були досліджені надані заявником докази, їм надана оцінка.

Так, суд констатує, що згідно свідоцтва про одруження дошлюбне прізвище матері заявника « ОСОБА_27 » ОСОБА_28 , що збігається із прізвищем померлої ОСОБА_23 .

Окрім того, згідно свідоцтва про право власності на житло вказано зо таке видано ОСОБА_4 , та членам його сім`ї «дружині ОСОБА_16 , матері - ОСОБА_20 ».

Також встановлено, що згідно відповіді ГУДМС України в Закарпатській області, на адвокатський запит ОСОБА_29 , у заяві про видачу паспорта громадянина України серії НОМЕР_6 виданим 11.02.1998 року Ужгородським MB УМВС України в Закарпатській області на ім`я ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у графі «прізвище батька та матері» - зазначено: ОСОБА_2 та ОСОБА_12 .

Суд оцінивши всі докази їх сукупності за наведеного, вважає, що попри відсутності у заявника копії свідоцтва про народження його матері, наведені ним обставини та надані ним письмові докази дають достатньо підстав для встановлення родинних відносин між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_1 а саме того що вони є донькою та матір`ю.

При цьому суд також враховує і те, що за наведеного вище, а саме труднощів пов`язаних із отримання заявником дублікату свідоцтва про народження його матері інакшим чином окрім як, встановлення у судовому порядку родинних відносин між вказаними особами, довести їх кровну спорідненість не надається за можливе.

Наведені в заяві обставини та надані на їх підтвердження докази, дають суду об`єктивні підстави для встановлення поза розумним сумнівом лінію родинних зв`язків між померлими ОСОБА_16 та ОСОБА_8 , тому заява про встановлення факту родинних відносин піддягає задоволенню.

Відповідно до ч. 7 ст.294 ЦПК України при ухваленні рішення судові витрати не відшкодовуються.

Керуючись ст. ст. 293, 294, 315-319, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник - адвокат Тричинець Наталія Павлівна, про встановлення факту, що має юридичне значення, де заінтересовані особи: Ужгородська міська рада, Приватний нотаріус Семен Євгенія Вікторівна,- задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження: м.Глухів, Сумської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 є донькою ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_1 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Заявник: ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 РНОКПП: НОМЕР_7 .

Заінтересовані особи:

Ужгородська міська рада, адреса: 88000, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, Код Тел.: (0312)-42-80-26 Адреса електронної пошти: umr@rada-uzhgorod. go v. ua Електронний кабінет в ЄСІТС наявний.

Приватний нотаріус Семен Євгенія Вікторівна, адреса: АДРЕСА_3 . Адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_17

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош