Справа №226/1785/24
Провадження №2/932/2990/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Цитульського В.І.,

за участі секретаря судового засідання Дубовик К.В.,

розглядаючи у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

12 липня 2024 року позивач звернувся до Димитровського міського суду Донецької області із зазначеною позовною заявою.

Ухвалою від 24.07.2024 р. відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду.

На підставі рішення ВРП від 29.08.2024 №2584/0/15-24 змінено територіальну підсудність судових справ Димитровського міського суду Донецької області шляхом її передачі Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2024 для розгляду цивільної справи 226/1785/24 визначений суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Цитульський В.І.

Суддя своєю ухвалою від 30 вересня 2024 року прийняв до провадження справу та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Разом з тим, у судові засідання, призначені на 09 жовтня 2024 року о 10.30 год., 14 жовтня 2024 року о 09.30 год., 31 жовтня 2024 року о 11.30 год. позивачка не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена, явку свого представника не забезпечила.

Відповідач також у судове засідання не з`явився.

Інформація про судові засідання Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська є також у вільному доступі і розміщена на веб-сайті суду - http:// bs.dp.court.gov.ua.

Практика Європейського суду з прав людини, що набула статусу остаточної, зокрема, рішення "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", інформує, що суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно із ст. 223 ч. 2 п.п. 1, 2 ч. 5 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Із цими нормами кореспондуються положення п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до правової позиції викладеної у Рішенні Європейського суду з прав людини «Каракуця проти України» суд відхилив скаргу на порушення доступу до суду, оскільки позивачі тривалий час не виявляли належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі. Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, яким серед іншого є складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Постанова ВП ВС від 12.01.2023 № 9901/278/21 (11-126заі22).

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Натомість, позивач, будучи повідомленим про дати судового засідання не вчинив дій, направлених на сприяння здійснення правосуддя. Повторно не з`явився на засідання, явку представника не забезпечив. Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу по суті у визначений законодавством України процесуальний строк.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 13.04.2022 у справі №9901/128/21 зауважила, що саме позивач як особа, яка ініціювала судовий процес з метою захисту своїх прав, свобод та інтересів, має бути зацікавлений у тому, щоб організувати належне та своєчасне отримання кореспонденції від суду.

Також слід зазначити, що Верховний Суд у складі колегії судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 28 жовтня 2021 року у справі №465/6555/16-ц наголосив, що повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 та її представник будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, не вжили заходів для явки до суду, суд приходить до висновку, що позивачка втратила інтерес та зацікавленість у розгляді справи, а тому залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.223, п. 1 ч.3 ст.257, ст. 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складений та підписаний 31.10.2024.

Суддя В.І. Цитульський