Провадження № 2/752/8286/24
У Х В А Л А

Іменем України

22 листопада 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

До Голосіївського районного суду м. Києва через підсистему ЕСІТС «електронний суд» надійшла вищевказана позовна заява, в якій представник позивача адвокат Коваленко Д.Л. просить суд визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловіка ОСОБА_2 на кімнату АДРЕСА_1 .

За результатами проведеного 19 листопада 2024 року автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передана до провадження судді Слободянюк А.В.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне подану заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, відповідно до ст.185 ЦПК України з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Статті 175, 177 ЦПК України визначають вимоги до позовної заяви.

Зокрема, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В той же час, у відповідності до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч. 1 ст. 83 ЦПК України).

Так, вбачається, що у своїй позовній заяві позивач посилається на ту обставину, зокрема, що за життя її чоловік проживав у кімнаті АДРЕСА_1 , яка не була приватизована через відсутність розгляду заяви померлого від 27.06.2023 Голосіївською районною в місті Києві державною адміністрацією.

При цьому, не надає вказаної копії заяви від 27.06.2023, що підтверджує дану обставину. Вказані недоліки підлягають усуненню позивачем шляхом подання суду вказаних доказів та доказів направлення їх відповідачам.

Частиною четвертою статті 175 ЦПК України встановлено, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Як вбачається з позовної заяви та долучених до неї матеріалів, представник позивача, звертаючись до суду з позовом, обгрунтував свою позицію щодо несплати судового збору п. 8 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" відповідно до якого позивач звільняється від сплати судового збору як член сім`ї воїна, який загинув. Зазначена правова норма перекликається із ст. ст. 6,10 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Позивач додала до позовної заяви лікарське свідоцтво про смерть, де в довідці про смерть вказано причину смерті: вибухова травма, та витяг з ЄРДР від 03.10.2024, де вказано що близько 11 год 20 хв у с. Гірськ Сновської ОТГ Крюківського району Чернігівської області відбувся скид міни, що здійснили військовослужбовці РФ по цивільному населенню, що порушує закони та звичаї війни. Внаслідок скиду міни загинув, зокрема, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як вбачається з положень п.8 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи, а не члени сім`ї військовослужбовців які загинули (померли) чи пропали безвісти під час проходження військової служби.

Відповідно до п.12 ч.1ст.5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Згідно з п.13 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Пунктом 16 ч.1ст.5 ЗУ «Про судовий збір`визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - за подання позовів щодо спорів, пов`язаних з наданням статусу учасника бойових дій відповідно до пунктів 19-21 частини першоїстатті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Також, суд зазначає, що відповідно до проекту Закону України від 12.09.2022 №8021 «Про внесення змін до Закону України «Про судовий збір» щодо звільнення від сплати судового збору деяких категорій осіб» передбачається: частину першустатті 5 Закону України «Про судовий збір»(Відомості Верховної Ради України (ВВР), 2012, № 14, ст. 87) доповнити пунктами 26, 27, 28 такого змісту:

26) позивачі - у справах щодо порушення прав, визначених Законом України "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб";

27) позивачі - учасники бойових дій, які захищають (захищали) незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, беруть (брали) безпосередню участь у відсічі збройної агресії та забезпеченні національної безпеки, усуненні загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності у період дії правового режиму воєнного стану;

28) позивачі - члени сім`ї військовослужбовців - учасників бойових дій, які загинули (померли) внаслідок поранення, контузії чи каліцтва або пропали без вісти під час відсічі збройної агресії та забезпеченні національної безпеки, усуненні загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.

Для цілей цього пункту до членів сімей військовослужбовців - учасників бойових дій належать: батьки (якщо вони до досягнення особою повноліття не були позбавлені стосовно неї батьківських прав); інший із подружжя (якщо він (вона) не одружилися вдруге); малолітні та/або неповнолітні діти; утриманці загиблого (померлого).

Однак, на час подання представником позивача позовної заяви, вищезазначений Закон України не є чинним, а існує тільки на стадії проекту.

Враховуючи вищезазначене судом не встановлено факт того, що позивачка відноситься до будь-яких категорій осіб, що мають пільги щодо звільнення від сплати судового збору.

Крім того, позивач не довела, що її чоловік був військовослужбовцем, учасником бойових дій, який загинув під час виконання службових обов`язків.

Разом з цим, фактичний аналіз позовних матеріалів свідчить про те, що у поданому представником позивача позові наявна вимога майнового характеру.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено,що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В той же час, відповідно положень статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Так, в даному випадку позивачем заявлено вимогу майнового характеру, у якій ціна позову залежить від вартості оспорюваного майна, що передбачено ст. 176 ЦПК України.

Із позовної заяви убачається, що позивачем не визначено ціну позову.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Разом із тим, у матеріалах позовної заяви відсутні будь-які докази, що підтверджують реальну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову, що підлягає усуненню.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку від визначеної ціни позову та надати суду докази вартості спірного майна.

Сплата судового збору має бути здійснена за наступними реквізитами:

отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Голосіїв.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA0026002

Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);

Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Голосіївський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення ЦПК України, позовна заява має бути залишена без руху відповідно з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 27, 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали та попередити що у разі невиконання ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. При цьому, п. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України визначено, що у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк