Справа № 314/5459/23
Провадження № 2/314/345/2024
04.11.2024 м. Вільнянськ
Вільнянський районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді - Свідунович Н.М.,
секретар судового засідання Печонкіна В.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 314/5459/23 за позовом ОСОБА_1 до Вільнянської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Чепець Ольга Сергіївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Ухвалою суду від 20.11.2023 справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 19.03.2024 витребувано від приватного нотаріуса Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Чепець О.С. належним чином завірену копію спадкової справи № 113/2023, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
01.04.2024 на адресу суду від приватного нотаріуса Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Чепець О.С. надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 113/2023, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
03.10.2024 ухвалою суду закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.
Сторони, третя особа в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. 04.11.2024 представником позивача через систему «Електронний суд» подано заяву про розгляд справи без участі позивачки та її представника, у якій не заперечується проти ухвалення заочного рішення.
За таких обставин, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи за відсутності учасників справи та ухвалити заочне рішення на підставі доказів, які є в матеріалах справи, без фіксування судового засідання технічними засобами, що відповідає ч. 2 ст. 247, ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з таких підстав.
Судом встановлено, що 24.11.2021 у місті Вільнянськ Запорізької області померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 26.11.2021 Вільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).
Позивачка ОСОБА_1 є дочкою померлої, про що свідчать копія свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , виданого 15.11.1980 Вільнянським райвідділом РАГС, матір`ю якої записаноОСОБА_2 , копія свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 , виданого 20.09.2003 відділом реєстрації актів громадянського стану Вільнянського районного управління юстиції Запорізької області, згідно з яким ОСОБА_3 20.09.2003 уклала шлюб зі ОСОБА_4 , після укладення шлюбу їй присвоєно прізвище Стубер, а також копією рішення Вільнянського районного суду Запорізької області від 25.01.2022 у цивільній справі № 314/5665/21, яким розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , зареєстрований 20.09.2003 відділом реєстрації актів громадянського стану Вільнянського районного управління юстиції Запорізької області, актовий запис № 89, після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишено прізвище, набуте нею під час державної реєстрації шлюбу, Стубер. Таким чином, позивачка є спадкоємицею першої чергу після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
28.09.2023 ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Чепець О.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Однак постановою від 13.10.2023 приватний нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за закном після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ,з тих підстав, що спадкоємиця ОСОБА_1 до 24.05.2022 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталась, відповідно вважається такою, що не прийняла спадщину, у встановлений ст. 1270 ЦК України строк.
Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до положень ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Саме до такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 08.06.2018 по справі № 592/9058/17-ц. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26.09.2012012 (справа № 6-85цс12) та від 04.11.2015 року № 6-1486цс15.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Отже, з урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Верховний Суд у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Як зазначає позивачка, раніше вона не могла звернутися із заявою про прийняття спадщини, оскільки у звязку з військовою агресією Російської Федерації та введенням в Україні на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102, воєнного стану вона змушена була евакуюватись до іншої країни, пережила смерть матері, розлучення, перебувала у вкрай гнітючому стані.
Вказані обставини підтверджені належними та допустимими доказами.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, закону України «Про правовий режим воєнного стану», указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.
Відповідно до ст. 64 Конституції України, ст.ст. 12-1, 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», ст.ст. 7, 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» 28.02.2022 Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
Так, п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Тобто станом на час спливу шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 діяли положення Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164, тобто цей строк зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше 4 місяців, отже заяву про прийняття спадщини спадкоємці могли подати до 24.09.2022.
25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зазначив, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Таким чином, оскільки позивачка через військову агресію Російської Федерації раніше не мала можливості звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, тобто вона не могла реалізувати свої спадкові права після смерті спадкодавця з обєктивних причин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та документально підтвердженими, крім того, причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини не залежать від її волевиявлення, а є обєктивними труднощами, що існують в країні, у звязку із чим вони підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 258, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд-
Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів, які починають відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду -якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Наталія Миколаївна Свідунович