"14" листопада 2024 р. Справа № 363/2581/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.

за участі секретаря судового засідання Бобрової Н.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді клопотання про призначення повторної пожежно-технічної експертизи представника ОСОБА_3 адвоката Українець Миколи Петровича у цивільні справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення коштів,

встановив:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення грошових коштів в рахунок відшкодування матеріальної шкоди у сумі 120 940,00грн.

До суду від представника позивача, адвоката Українця М.П. надійшло клопотання про призначення повторної судової пожежно-технічної експертизи, посилаючись на те, що із висновком експерта № 25952/21-46/33443/21-46 від 13.02.2024 року судової пожежно-технічної експертизи він не погодився та вважає, що висновок судових експертів не відповідає вимогам достовірності, а отже не є допустимим з точки зору доказування доводів відповідача. Формулювання відповіді у висновку експертів свідчить про висловлення припущень, побудованих хоч і на підставі співставлення фактів, що містяться в матеріалах справи, однак сформульовані на основі моделювання та прогнозування найбільш ймовірного розвитку подій на думку авторів цього тексту.

Проведення повторної пожежно-технічної судової експертизи просить доручити Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, на вирішення якої поставити аналогічні питання, з яких була проведена вказана експертиза.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав подане клопотання про призначення повторної пожежно-технічної експертизи та просив його задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про призначення повторної пожежно-технічної експертизи у цій справі, оскільки Інструкцією не визначено вимог і правил до способів формулювання експертами своїх висновків, тобто експерт має право самостійно обирати яким чином має бути сформульовані речення у висновку і які формулювання для цього вживати. Окрім цього, експертами детально описано в описовій частині дослідження у відповідях на питання № 1, питання № 2,3,4,5 детально описано на підставі чого сформульовано саме такі відповіді на питання

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 15.07.2021 року призначено по справі пожежно-технічну судову експертизу, доручити її виконання Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. На вирішення експертам поставлено питання, а саме: Де був осередок пожежі в транспортному засобі відповідача: «Ford Fusion», реєстраційний номер: НОМЕР_1 ? Яка причина виникнення пожежі в транспортному засобі відповідача: «Ford Fusion», реєстраційний номер: НОМЕР_1 ? Яке джерело запалювання зумовило займання наявного горючого середовища у місці формування осередку пожежі у транспортному засобі відповідача: «Ford Fusion», реєстраційний номер: НОМЕР_2 ? Який механізм виникнення пожежі у транспортному засобі відповідача: «Ford Fusion», реєстраційний номер: НОМЕР_1 ? Які обставини події пожежі у транспортному засобі відповідача: «Ford Fusion», реєстраційний номер: НОМЕР_1 зумовили її наслідки?

13.02.2024 року експертами Київського науково-дослідному інституту судових експертиз надано висновок експертів за результатами проведення судової пожежно-технічної експертиза № 25952/21-46/334443/21-46.

Відповідно до частини 1 статті 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Згідно з положеннями, викладеними у статті 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

За змістом статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до роз`яснень, що викладені у пункті 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», судам роз`яснено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав осіб.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 квітня 2021 року у справі № 201/15019/14-ц (провадження № 61-22773св19).

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону України «Про судову експертизу», судово-експертні установи - державні спеціалізовані установи Національної експертної служби України та інші юридичні особи будь-якої форми власності, в яких здійснюється судово-експертна діяльність, шляхом залучення судових експертів за трудовим або цивільно-правовим договором. Виключно державними спеціалізованими установами проводяться судово-медичні, судово-психіатричні експертизи, а також експертизи, пов`язані з криміналістичними обліками і які ведуться в Національній експертній службі України.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про судову експертизу», судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань.

Згідно із статтею 14 Закону України «Про судову експертизу», судовий експерт може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком є зокрема порушення вимог законодавства щодо оформлення висновку судового експерта.

Зі вступної частини вказаного висновку експертів вбачається, що проведення експертизи доручено експерту першого кваліфікаційного класу ОСОБА_5 , який має вищу освіту другого рівня за ступенем магістра, кваліфікацію судового експерта за спеціальністю «Дослідження обставин виникнення та поширення пожеж та дотримання вимог пожежної безпеки», а атож кваліфікацію судового експерта за спеціальністю «Дослідження технічної експлуатації електроустаткування» та стаж експертної роботи з 1997 року. Також, експерту третього кваліфікаційного класу ОСОБА_6 , який має вищу освіту другого рівня за ступенем магістра, кваліфікацією судового експерта за спеціальностями «Дослідження обставин виникнення та поширення пожеж та дотримання вимог пожежної безпеки», «Дослідження технічної експлуатації електроустаткування», «Дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці», стаж експертної роботи з 2016 року. Експерти ОСОБА_5 та ОСОБА_6 попереджені про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

З вказаного висновку вбачається, що надані відповіді на всі питання, поставлені судом відповідно до ухвали від 15.07.2021 року.

Приймаючи до уваги чинне законодавство, що регламентує порядок призначення повторної експертизи, суд вважає, що доводи, зазначені представником позивача носять оціночний характер та не спростовують складений висновок.

Суд, враховуючи вищенаведене, не оцінюючи наперед вказаний вище висновок експертів, встановивши, що експертиза проведена відповідним судовими експертами, у вказаному висновку надані відповіді на всі питання, поставлені судом, дійшов висновку, що посилання представника позивача фактично зводиться на те, що він не погоджується самими висновками експертів, не є підставою для призначення повторної експертизи.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши наведені обставини справи у взаємозв`язку з правовими нормами, якими вони врегульовані, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про призначення повторної пожежно-технічної судової експертизи.

Керуючись статтями 102, 110, 113, 260 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотанні представника ОСОБА_3 адвоката Українець Миколи Петровича про призначення повторної пожежно-технічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Д. Рудюк