Справа № 296/5175/23 Головуючий у 1-й інст. Драч Ю. І.
Категорія 39 Доповідач Трояновська Г. С.
У Х В А Л А

05 листопада 2024 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі судді Трояновської Г.С., вирішуючи відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України питання, про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики

в с т а н о в и в:

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, з пропуском строку на апеляційне оскарження 21.10.2024 представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обгрунтування поважності причин пропуску строку зазначає, що 27.09.2024 року ОСОБА_1 подав до суду першої інстанції клопотання про отримання копії рішення суду та можливість ознайомитись з матеріалами справи, так як рішення суду він не отримував. 15.10.2024 року представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 отримав рішення суду від 15.01.2024 року, а тому посилаючись на положення ст. 354 ЦПК України просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Цивільна справа №296/5175/23 надійшла на адресу апеляційного суду 30.10.2024.

Апеляційне провадження не може бути відкрите, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно із статтею 354 ЦПК України клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили його пропуск. У кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку (правовий висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 19 червня 2020 року в справі №926/10376/15, від 14 червня 2022 року в справі №904/3541/15).

Суд апеляційної інстанції зазначає, що при оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), як правило, враховує: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи «Бочан проти України», «Смірнова проти України», «Федіна проти України», «Матіка проти Румунії» та інші).

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти всі можливі та залежні від нього дії, використовувати в повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

У своїй практиці Європейський Суд з прав людини неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03, пункт 41, від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, пункт 27).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та порушенням принципу стабільності судового рішення, що суперечить статті 129-1 Конституції України та практиці Європейського суду з прав людини.

За змістом ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 357 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Із матеріалів справи вбачається, що у судовому засіданні 09.01.2024 була проголошена вступна і резолютивна частина рішення Корольовського районного суду м. Житомира. Дата виготовлення повного тексту судового рішення не зазначена. Відтак строк на апеляційне оскарження закінчився 08.02.2024. ОСОБА_1 направлено судом першої інстанції повний текст оскаржуваного рішення для відома 13.02.2024, однак матеріали справи не містять відомостей про його отримання.

Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року було оскаржене до апеляційного суду представником ОСОБА_4 ОСОБА_5 . Судова повістка про виклик до суду ОСОБА_1 повернулася з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що є належним повідомленням про дату, час і місце розгляду справи. (а.с.89). 17.06.2024 представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 подавав заяву про відкладення справи (а.с.100). В судовому засіданні 16.09.2024 брав участь представник ОСОБА_1 ОСОБА_7 (а.с.119-122). 23 вересня 2024 року відповідач отримав копію постанови Житомирського апеляційного суду від 16.09.2024, про що свідчить його підпис під розпискою (а.с.130).

27.09.2024 ОСОБА_1 подав до суду першої інстанції клопотання про отримання копії рішення суду та можливість ознайомитись з матеріалами справи (а.с.132). Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 отримав копію оскаржуваного рішення суду 15.10.2024, про що свідчить його підпис під розпискою (а.с.138).

Із апеляційною скаргою представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся 21.10.2024 та ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відтак, апеляційний суд дійшов висновку, що вказане, поза розумним сумнівом, свідчить про обізнаність заявника про оскаржуване судове рішення від 09.01.2024, що не може бути проігноровано та не враховано під час вирішення клопотання про поновлення пропущеного строку.

ОСОБА_1 з метою поновлення строку на апеляційне оскарження та подальшого його оскарження в апеляційному порядку звернувся 27 вересня 2024 року до місцевого суду із заявою про видачу заявнику копії рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року при цьому, отримавши 23 вересня 2024 року копію постанови Житомирського апеляційного суду від 16.09.2024 та беручи участь під час апеляційного перегляду рішення через представника ОСОБА_7 , що не свідчить про добросовісну процесуальну поведінку заявника.

Оскільки ОСОБА_1 знав про розгляд цієї справи в суді першої інстанції, йому було відомо про перегляд оскаржуваного рішення за апеляційною скаргою ОСОБА_4 , тому мав цікавитися провадженням у цій справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та дотримуватися строку апеляційного оскарження, а тому підстави вважати, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин, відсутні.

На підставі викладеного, наведенні представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали визнані судом неповажними.

З урахуванням вищевикладеного, скаржнику необхідно надати строк для можливості звернення до суду з вмотивованим клопотанням, яке б містило інші підстави поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин апеляційна скарга залишається без руху.

Керуючись ст. 354, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Визнати неповажними підстави для поновлення представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 строку на апеляційне оскарження рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року залишити без руху, надати строк - десять днів з дня вручення копії ухвали для подання до Житомирського апеляційного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження із належними доказами поважності причин пропуску процесуального строку.

Невиконання вимог даної ухвали є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження відповідно до вимог ст. 358 ЦПК України.

Суддя