У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2024 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Сидоренко І.О.

за участю:

секретаря судового засідання Зубкова В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі дистанційного судового провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення № 243/7169/23 від 24.01.2024 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

08.02.2024 року до суду звернувся відповідач ОСОБА_1 з заявою про перегляд заочного рішення № 243/7169/23 від 24.01.2024 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, в якій вказує, що з рішенням суду він згоден частково, та просить його, як відповідача, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», звільните від сплати судового збору.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав до суду клопотання про розгляд заяви про скасування заочного рішення без його участі.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату та час розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки до суду не повідомила.

Згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи та докази, надані сторонами, суд вважає, що заява про скасування заочного рішення суду задоволенню не підлягає.

Заочним рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області № 2/243/152/2024, провадження № 243/7169/23, від 24.01.2024 року вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволені.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується матеріалами справи, відповідач ОСОБА_1 повідомлявся про розгляд цивільної справи 24 січня 2024 року о 08 год. 10 хв. в режимі відеоконференцзв`язку належним чином, про що свідчить Телефонограма № 243/7169/23/22899/2023 від 18.12.2023 року, яку відповідач прийняв особисто 18.12.2023 року.

Також, відповідачем ОСОБА_1 до суду не було подано відзиву та не надіслано жодного документу на підтвердження будь якої обставини, зокрема по наявність у нього пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Тому, 24 січня 2024 року, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд дійшов до висновку про можливість ухвалення заочного рішення, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що: «одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Таким чином, відповідач не спростовує правильність висновку суду за заочним рішенням яке просить переглянути, тобто правильність вирішення справи по суті спору розірвання шлюбу.

Посилання відповідача на ту обставину, що судом не було враховано існування у нього пільг щодо сплати судового збору не має істотного значення для правильного вирішення справи, оскільки питання стягнення судового збору не віднесене до предмету доказування у такій категорії справ.

Крім того, як зазначено у Постанові Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду по справі № 2-4744/11 від 14.02.2022 року, відновлення реєстрації шлюбу без наміру відновлення сімейних відносин не ґрунтується на нормах СК України, тобто, не може бути скасовано заочне рішення суду про розірвання шлюбу, без наміру поновити сімейні відносини.

Відповідач не просить суд скасувати заочне рішення з причин відновлення сімейних відносин, зазначає лише, що з рішенням суду про розірвання шлюбу він згоден часткова, однак в якій самі частині та з чим він не згоден відповідач не зазначив, отже, докази, на які посилається відповідач, не мають істотного значення для правильного вирішення справи, а обставини, які зазначає відповідач, не є підставою для скасування заочного рішення про розірвання шлюбу.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду відсутні.

Керуючись ст.ст. 19, 274, 277, 284, 287, 288 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення № 243/7169/23 від 24.01.2024 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду І.О.Сидоренко