05.12.2024 Справа № 756/5553/24
Справа № 756/5553/24
Провадження 2/756/3075/24
У Х В А Л А

05 грудня 2024 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Тиха О.О., розглянувши заяву відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє представник - адвокат Шеремет Марія Олегівна, про відвід головуючому судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі батька у вихованні дитини,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі батька у вихованні дитини.

04.12.2024 відповідачем за первісним позовом ОСОБА_1 через представника Шеремет М.О. до суду через систему «Електронний суд» подана заява про відвід головуючого судді Тихої О.О. від розгляду вказаної справи.

Відвід обгрунтований тим, що у заявника є підстави вважати, що суддя прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Так, на думку заявника, суддею Тихою О.О. порушено принцип безсторонності та надано переважне право стороні позивача за первісним позовом, оскільки у судовому засіданні суддя фактично надала консультацію представнику позивача Мєшальнікову О.В. про можливість подати клопотання про зупинення провадження у справі у зв`язку з перебуванням позивача ОСОБА_2 на військовій службі, а не подавати клопотання про відкладення судового засідання. Суддя почала задавати питання адвокату Мєшальнікову О.В. про те, яким чином ОСОБА_2 мобілізувалася, повідомивши при цьому, що позивач працює в Оболонському УП ГУНП у м. Києві, проте жодних документів про це позивач до позовної заяви не долучала. Під час обговорення клопотання представника позивача про відкладення судового засідання суддя почала зі з`ясування думки представника третьої особи, а не сторони відповідача. Також суддя не вжила заходи процесуального примусу до органу опіки та піклування - Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, незважаючи на клопотання про це, заявлене представником відповідача Шеремет М.О. у попередньому судовому засіданні, за невиконання органом опіки ухвали суду, якою його зобов`язано надати висновок згідно зі ст. 19 СК України, що призводить до затягування розгляду справи. В результаті суддя Тиха О.О., незважаючи на зауваження адвоката Шеремет М.О. про зловживання сторони позивача та третьої особи процесуальними правами та необхідність закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті, постановила про відкладення підготовчого судового засідання, надавши органу опіки та піклування час для надання висновку щодо розв`язання спору між сторонами, відмовивши при цьому у задоволенні клопотання адвоката Мєшальнікова О.В. про відкладення підготовчого судового засідання з підстав, зазначених у клопотанні. Також, на прохання останнього, суддею було призначено одразу дві дати судового засідання, що, на думку заявника, свідчить про те, що суддя наперед знала, що справа не буде розглянута у наступному судовому засіданні. Викладене вище свідчить про те, що суддя Тиха О.О. знає ОСОБА_2 та сприяє розгляду справи на користь останньої.

Розглянувши заяву про відвід приходжу до висновку про її необґрунтованість з огляду на наступне.

Підстави та обставини для відводу судді визначені ст. 36 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

За загальним правилом, існує презумпція особистої безсторонності суддів доти, доки не доведено протилежне. Тобто, суддя має бути відведений від участі в процесі, якщо його неупередженість може бути обґрунтовано поставлена під сумнів.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Дослідивши обставини, зазначені відповідачем за первісним позовом в обґрунтування заявленого ним відводу, суд приходить до висновку, що заява про відвід не містить підстав, зазначених у пунктах 3, 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, які б слугували підставою для відводу судді.

Так, відповідно до частин 4-6 статті 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Механізм провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, визначає Порядок проведення органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 74 Порядку під час розгляду судом спорів між батьками щодо виховання дитини районна, районна у м. Києві та Севастополі держадміністрація, виконавчий орган міської, районної у місті (у разі утворення) ради, сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади подає суду письмовий висновок про способи участі одного з батьків у вихованні дитини, місце та час їх спілкування, складений на підставі відомостей, одержаних службою у справах дітей в результаті проведення бесіди з батьками, дитиною, родичами, які беруть участь у її вихованні, обстеження умов проживання дитини, батьків, а також на підставі інших документів, які стосуються зазначеної справи.

Висновок органу опіки та піклування є документом, який подається для прийняття відповідного рішення судом, тобто він є доказом у цивільній справі, який підлягає оцінці в сукупності з іншими доказами.

Отже, при розгляді судом спорів про позбавлення батьківських прав, щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, який також зобов`язаний в силу закону надати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору між сторонами.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Завданнями підготовчого провадження є, зокрема, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (ст. 189 ЦПК України).

Таким чином, на виконання вимог діючого цивільного та цивільного процесуального законодавства, зокрема, ст. ст. 189, 197 ЦПК України, враховуючи відсутність письмового висновку органу опіки та піклування станом на 03.12.2024, з урахуванням наданих учасниками справи пояснень та доказів щодо отриманої позивачем ОСОБА_2 травми, пов`язаної з проходженням військової служби, судом постановлено відкласти підготовче судове засідання у зв`язку з ненаданням висновку органом опіки та піклування, зобов`язано Деснянську районну в місті Києві державну адміністрацію як орган опіки та піклування надати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору між сторонами про позбавлення батьківських прав та визначення способу участі батька у вихованні дитини на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини та батьків, а також на підставі інших документів, які стосуються справи; роз`яснено можливі наслідки невиконання ухвали суду у вигляді вжиття заходів процесуального примусу. Заявлене представником позивача Мєшальніковим О.В. клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з перебуванням позивача ОСОБА_2 на військовій службі та отриманою травмою розглянуто судом після вислуховування думок усіх присутніх у судовому засіданні учасників справи, у тому числі відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 та його представника Шеремет М.О. , та постановлено ухвалу про відмову у задоволенні вказаного клопотання з підстав, викладених у ньому.

За приписами ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, твердження заявника про заінтересованість головуючого судді у результаті розгляду справи, упередженість судді з зазначених вище підстав зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями судді, прийнятими у підготовчому судовому засіданні, є голослівними, не підтверджені жодними доказами, грунтуються на особистих припущеннях заявника, а тому не можуть викликати сумнівів у неупередженості судді чи свідчити про певну особисту зацікавленість судді у результаті розгляду справи.

Призначення судом резервної дати судового засідання, яка була погоджена з усіма присутніми у судовому засіданні учасниками справи, викликане систематичним відключенням електроенергії в м. Києві з щоденним оновленням графіків такого відключення з метою забезпечення розгляду справи у розумні строки, що жодним чином не свідчить про зацікавленість судді у результаті розгляду справи або упереджене ставлення до сторони відповідача та надання усіх переваг стороні позивача за первісним позовом.

Крім того, обізнаність судді про те, що позивач ОСОБА_2 до перебування на військовій службі працювала в Оболонському УП ГУНП у м. Києві пов`язана з тим, що слідчі судді Оболонського районного суду м. Києва розглядали клопотання у межах кримінальних проваджень, які перебували у провадженні Оболонського УП ГУНП у м. Києві як органу досудового розслідування. Твердження заявника з цих підстав про те, що суддя Тиха О.О. сприяє розгляду справи на користь позивача грунтується на припущеннях останнього та не можуть викликати сумнівів у неупередженості судді чи свідчити про певну особисту зацікавленість судді у результаті розгляду справи.

Відповідно до частин 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з метою усунення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості головуючого у справі, питання про відвід передається для вирішення в порядку ч.3 ст. 40, ч.1 ст. 33 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 33, 36, 40 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати необґрунтованою заяву відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє представник - адвокат Шеремет Марія Олегівна, про відвід головуючому судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі батька у вихованні дитини.

Заяву відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє представник - адвокат Шеремет Марія Олегівна, про відвід головуючому судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі батька у вихованні дитини передати до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення судді в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Тиха