"11" листопада 2024 р. Справа № 363/3199/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Мітясова Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №363/3199/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

25.10.2023 до Вишгородського районного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 363/3199/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

В обґрунтування клопотання зазначено, що Вишгородським районним судом Київської області розглядалась цивільна справа №363/3199/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, а саме квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 29.09.2021 накладено арешт на зазначену квартиру. Інших заходів забезпечення позову у цивільній справі №363/3199/23 не застосовувалось. На підставі постанови Київського апеляційного суду від 11.09.2023, яка набрала законної сили, заявнику необхідно здійснити державну реєстрацію права власності на 20/30 та 59/40 частини квартири АДРЕСА_2 , однак наявність заходу забезпечення позову у вигляді накладеного арешту унеможливлюють вчинення необхідних дій. Враховуючи викладене вище та відсутність умов та підстав, які є перешкодами для скасування заходів забезпечення позову заявник вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Судове засідання для розгляду клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №363/3199/21, призначено на 12:00 01.11.2023, про що повідомлено учасників провадження.

01.11.2023 до суду від представника позивача у справі ОСОБА_2 адвоката Старенького С.Є. надійшли письмові заперечення щодо клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту, зазначивши, що ними до Верховного Суду подано касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 11.09.2023 із клопотання про зупинення її дії. Касаційну скаргу зареєстровано судом та визначено склад колегії судді.

У призначене судове засідання з`явився заявник ОСОБА_1 . Інші учасники провадження у судове засідання не з`явились.

Вирішуючи питання про можливість розгляду клопотання про скасування арешту майна, заслухавши думку ОСОБА_1 та враховуючи надану суду інформацію стороною позивача щодо касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 11.09.2023, розгляд клопотання було відкладено на 20.11.2023 на 12:15, про що повідомлено учасників провадження.

20.11.2023 судове засідання не відбулося, у зв`язку із відсутність у Вишгородському районному суді Київської області матеріалів цивільної справи №363/3199/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, які супровідним листом від 14.11.2023 надіслано на вимогу ухвали Верховного Суду від 06.11.2023.

Після повернення до Вишгородського районного суду Київської області матеріалів цивільної справи №363/3199/21, розгляд клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №363/3199/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, призначено на 11.11.2024 на 09:45, про що повідомлено учасників провадження.

У призначене судове засідання учасники провадження, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду клопотання, не з`явилися, при цьому 11.11.2024 ОСОБА_1 подав до суду заяву про відкликання клопотання про скасування арешту, з проханням до суду, його не розглядати.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання.

Відповідно до статті 182 ЦПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Так, статтею 158 ЦПК України встановлений порядок скасування заходів забезпечення позову, при цьому відсутня норма щодо прийняття судом рішення у разі відкликання клопотання/заяви про скасування заходів забезпечення позову.

У відповідності до частини дев`ятої статті 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до пункту 3 частини четвертої та частини шостої статті 185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про повернення позову, якщо до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про відкликання позовної заяви.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд залишає заяву без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №363/3199/21, на підставі пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України.

Керуючись статтями 10, 43, 158, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №363/3199/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О.П. Лукач