Справа № 456/4600/24
Провадження № 2/456/1388/2024
РІШЕННЯ

іменем України

29 листопада 2024 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Саса С. С. ,

при секретарі Кулешник С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Стрий справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просить постановити рішення, яким встановити факт, що вона є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити їй додатковий строк 2 (два) місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті батька, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обгрунтування позовних вимог позивач покликаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме будинок, будівлю майстерні по АДРЕСА_1 . За життя померлий заповіту не складав. Спадкоємцями першої черги до майна спадкодавця ОСОБА_3 є його дочки - сторони по справі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Інші спадкоємці за законом першої черги до майна померлого відсутні. Крім того, у свідоцтві про смерть батька позивачки серії НОМЕР_1 , виданому 15.01.2021 Стрийським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) ім`я померлого вказане « ОСОБА_6 », натомість у свідоцтві про народження позивачки серії НОМЕР_2 , виданому 22.12.1998 Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Стрийської міської ради Львівської області, ім`я батька вказано « ОСОБА_7 », тому виникла необхідність у встановленні факту, що ОСОБА_4 являється дочкою ОСОБА_3 .

Після смерті батька позивачка не зверталася до нотаріальної контори, оскільки не знала про наявність будь-якого спадкового майна. За життя ОСОБА_3 не вчиняв дій щодо розпорядження спадковим майном. За життя спадкодавець жодним чином не повідомляв про наявність у нього нерухомого майна у власності. Про наявність спадкового майна позивачці стало відомо влітку 2024 року від сестри ОСОБА_2 , яка є відповідачкою по справі. Так позивачка довідалася, що за їх померлим батьком зареєстровано право власності на будинок, будівлю майстерні по АДРЕСА_1 . Звернувшись за консультацією до нотаріуса щодо оформлення спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , позивачка дізналася, що нею пропущений шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, та ім`я померлого батька у його свідоцтві про смерть відрізняється від імені зазначеного у її свідоцтві про народження. За таких обставин нотаріус рекомендувала позивачці звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_8 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, покликаючись на викладені в позовній заяві обставини та просив позов задоволити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про визнання позову та розгляд справи просить проводити без її участі.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, суд приходить до висновку, що визнання позову відповідачем слід прийняти, а позов задовольнити, виходячи з наступного.

З свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 вбачається, що її батьками є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

З свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 вбачається, що її батьками є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

З свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 вбачається, що ОСОБА_13 04.05.2001 року зареєстрував шлюб з ОСОБА_12 , яка після реєстрації шлюбу змінили прізвище з ОСОБА_14 на ОСОБА_15 .

З свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Стрийським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) вбачається, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

З свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 виданого 25.12.1985 року відділом ЗАГС Стрийського міськвиконкому Львівської області вбачається, що шлюб між ОСОБА_10 та ОСОБА_11 розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу зроблено запис №185 від 25.12.1985 року.

З витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №9021127 від 22.11.2005 року вбачається, що ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 02.11.2005 року приватним нотаріусом Стрийського райнотокругу Дутко О.В., реєстр №4460, на праві приватної власності належить будинок, будівля майстерні в АДРЕСА_1 .

Згідно з п. 7 Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995р. «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі прізвище, ім`я, по-батькові якої зазначені в документі не збігаються в свідоцтві про народження, паспорті, свідоцтві про смерть, інше.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно із ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Постановою Верховного суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, а саме поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:тривала хвороба спадкоємців;велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За вказаних обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та враховуючи те, що в судовому засіданні знайшли підтвердження обставини, на які посилається заявник, суд приходить до висновку, що позов слід задоволити та встановити факт, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити їй додатковий строк 2 (два) місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов задоволити.

Встановити факт, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк 2 (два) місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті батька, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення виготовлено 05.12.2024 року.

Головуючий суддя С. С. Сас