Провадження № 2-о/643/535/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2024

18 грудня 2024 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Сугачової О.О.,

за участю секретаря Мовчан К.О.,

представника заявника Субочева С.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 в особі представника адвоката Субочева Сергія Юрійовича, заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

Заявниця звернувся до суду із заявою, якою просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Від представника заінтересованої особи Харківської міської ради Василенка І.Ю. надійшло клопотання про залишення заяви без розгляду.

Клопотання мотивовано тим, що встановлення факту, про який просить заявниця, останньої необхідно для подальшого оформлення права на спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою наступного вирішення питання про право власності на спадкове майно. Судове рішення за результатами розгляду цієї справи суттєво вливає на майнові права Харківської міської територіальної громади, оскільки внаслідок відсутності дійсних спадкоємців (за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини тощо) після смерті ОСОБА_2 у органу місцевого самоврядування виникає обов`язок щодо звернення до суду із відповідною заявою про визнання спадщини відумерлою та ї передачі у комунальну власність. Отже, чином, встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в даному випадку тягне за собою не тільки вирішення питання встановлення спорідненості між фізичними особами, а й поширюються на правовідносини, що пов`язані зі спадкуванням, що в свою чергу свідчить про наявність спору про право та неможливість вирішення даної справи у порядку окремого провадження.

В судовому засіданні представник заявника заперечував щодо залишення заяви без розгляду, вважаючи, що в даному випадку відсутній спір про право та будь-яке право Харківської міської ради не може бути порушено.

Представник Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, будучи належним чином та своєчасно повідомленим про день, час та місце його проведення.

Суд, вивчивши доводи заявленого клопотання, позицію представника заявника, вважає, що суду надано достатньо інформації стосовно заявленого клопотання про залишення заяви без розгляду, сторонами висловлено думку щодо його вимог, а тому з економією процесуального часу, суд вважає за доцільне розглянути заявлене представником Харківської міської ради клопотання, без участі останнього.

Суд, ознайомившись із заявленим клопотанням, дослідивши матеріали справи, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню, виходячи із такого.

Відповідно до ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно до ч.6 ст.294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

В порядку ч.4 ст.315ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення фактів не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Частинами третьою, четвертою, шостої статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Під спором про право розуміють певний стан суб`єктивного права. Спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також не доведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відмовити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Крім того, у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремо провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав заявника. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети ні.

Такі роз`яснення містяться у п.п. 1, 3,5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» .

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернуться до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суду повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01.01.2004 тощо.

Справи, у яких наявний спір про право, підлягають розгляду за правилами позовного провадження.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний із порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Така позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії судів Першої судової палати касаційного цивільного суду від 08.05.2019 у справі № 454/1106/17.

Як зазначається в заяві, заявниця ОСОБА_1 10.09.2024 звернулася до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 та було відкрито спадкову справу №136П/2023.

Отже, у даному випадку, встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідно заявниці для подальшого оформлення права на спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 у виді квартири АДРЕСА_1 .

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, оскільки встановлення юридичного факту, про який просить заявниця, необхідно неї для вирішення питання про оформлення спадщини, заява про встановлення факту родинних відносин не підлягає розгляду у порядку окремого провадження, оскільки за обставинами цієї справи встановлено, що існує спір про право, а тому такий спір підлягає вирішенню у порядку позовного провадження, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду.

Керуючись ч.6 ст. 294 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Задовольнити клопотання представника заінтересованої особи Василенка Ігоря Юрійовича.

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Субочева Сергія Юрійовича, заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин.

Роз`яснити заявнику, що останній може подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Московський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, апеляційної скарги.

Суддя О.О. Сугчова