"05" листопада 2024 р. Справа № 363/3301/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря Ходасевич Д.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгороді у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовною заявою КП «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради, що подана представником позивача Нефьодовою М. до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії-,

ВСТАНОВИВ:

03.07.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просив стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь КП «Вишгородтепломережа» ВМР заборгованість за послуги з постачання теплової енергії, за період з жовтня 2017 року по травень 2024 року у сумі 23 536,57 грн., а також пропорційно стягнути судові втрати у розмірі 3 028 грн.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16.07.2024 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

01.11.2024 року до суду від представника позивача Нефьодової М. надійшла заява, в якій представник позивача просила прийняти відмову від позову в частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 та закрити провадження у справі в цій частині, у зв`язку з тим, що останній був виписаний з місця проживання.

Дослідивши заяву представника позивача, суд дійшов наступного висновку:

Так, ст. 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 62 ЦПК України встановлено перелік документів, що підтверджують повноваження представників. Так, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені зокрема і довіреністю юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Так, до позовної заяви додано виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з якого вбачається, що КП «Вишгородтепломережа» ВМР уповноважило ОСОБА_3 діяти в судах України без окремого доручення з правом підпису та подання процесуальних документів, посвідчення копій, самопредставництво юридичної особи.

Стаття 1 ЦПК України зазначає, що цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших, визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства. При застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Так, діючим ЦПК України чітко розмежовано стадії: відкриття провадження у справі, підготовче провадження, розгляд справи по суті, зупинення і закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду тощо.

Стаття 49 ч. 2 п. 1 ЦПК України зазначає, що позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Як убачається із заяви представника позивача ОСОБА_3 від 01.11.2024 року, остання просила прийняти відмову від позову в частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 та закрити провадження у справі в цій частині, у зв`язку з тим, що останній був виписаний з місця проживання.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України - позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно з ч. 3 ст. 206 ЦПК України - у разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України - суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Приймаючи до уваги, що представник позивач відмовилась від позову в частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 , посилаючись на те, що останній виписався з місця проживання, а тому суд вважає за необхідне прийняти відмову від позову та закрити провадження по справі в цій частині.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1, 13, 62, 64, 137, 140, 270, 353, 257, 260, 353, 354 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_4 від 01.11.2024 року задовольнити.

Прийняти відмову представника КП «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради Нефьодової М. від позову в справі за позовом КП «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії, в частині позовних вимог до ОСОБА_2 .

Закрити провадження у справі за позовом КП «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії, в частині позовних вимог до ОСОБА_2

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Головуюча суддя О.П. Дьоміна