КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 листопада 2024 року

справа № 759/284/24

провадження № 22-ц/824/16072/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Сушко Л.П.

перевіривши відповідність вимогам ст. 356 ЦПК України апеляційні скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 року, постановлене під головуванням судді Ул`яновської О.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ПроКредит Банк», третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 рокуу задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду 21 серпня 2024 року подав апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, заявником порушено питання про поновлення такого строку, з посиланням на те, що про наявність рішення суду позивач дізнався з OpenDataBot 28 липня 2024 року.

Однак, з матеріалів справи вбачається, що копію оскаржуваного рішення направлено на електронну пошту представника позивача ІНФОРМАЦІЯ_1 , та документ доставлено до електронної скриньки 01.07.2024 року.

Отже, тридцятим днем з часу отримання копії оскаржуваного судового рішення є 31 липня 2024 року, в той час як апеляційну скаргу подано 21 серпня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 вересня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху та запропоновано надати до Київського апеляційного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, із зазначенням інших поважних причин пропуску такого строку, виправлену апеляційну скаргу відповідно до встановлених вимог та копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

21 листопада 2024 року до Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ідентична за змістом до апеляційної скарги, поданої 21 серпня 2024 року, тому зазначені апеляційні скарги підлягають розгляду як одна.

Уточненою апеляційною скаргою від 21 листопада 2024 року не було виправлено всі недоліки зазначені в ухвалі від 10 вересня 2024 року, а саме апелянтом не зазначено місце проживання чи перебування третьої особи - ОСОБА_3 .

Крім того, представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 було запропоновано надати інші поважні причини для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

У апеляційній скарзі поданої 21 листопада 2024 року заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Скаржник посилається на те, що про наявність рішення суду від 21 червня 2024 року позивач дізнався з OpenDataBot 28 липня 2024 року. Зазначає, що інформація про прийняте рішення з інших джерел не отримувалася, у тому числі на вказані електронні пошти та на електронний суд не приходило жодного документу.

Однак, з матеріалів справи вбачається, що копію оскаржуваного рішення направлено на електронну пошту представника позивача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), та документ доставлено до електронної скриньки 01.07.2024 року ( а. с. 64).

Вказана електронна пошта також зазначена в апеляційних скаргах та позовній заяві.

Частинами п`ятою, шостою статті 272 ЦПК України визначено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Відповідно до ч. 5 ст. 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 11 жовтня 2023 рокуу справі № 454/1883/22зазначається, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. І відповідно до ст. 272 ЦПК учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі: в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси; рекомендованим листом із повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Визначальним для унормування початку перебігу строку на апеляційне оскарження є вручення повного судового рішення. А днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до матеріалів справи представник ОСОБА_2 , і в позовній заяві, і в апеляційних скаргах зазначає електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім того, в апеляційній скарзі від 26 серпня 2024 року та в апеляційній скарзі від 21 листопада 2024 року апелянт зазначає, що вищезгадана адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС.

Тобто, у представника позивача наявна офіційна електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_1 , на яку, відповідно до матеріалів справи, 01.07.2024 року було надіслано електронний примірник оскаржуваного рішення та доставлено до електронної скриньки 01.07.2024 року о 14:12 год (а. с. 64).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Довідка про доставку електронного документу, а саме рішення від 21 червня 2024 року ОСОБА_2 до його електронної скриньки 01 липня 2024 року на офіційну електронну адресу свідчить про належне вручення копії рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, вказаною нормою процесуального права встановлено, що строк може бути поновлено тільки у разі наявності поважних причин його пропуску, а відтак зазначення причин, які стали підставою для пропущення визначеного законом процесуального строку, є обов`язковими.

Скаржником не надано належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску 30 денного строку на апеляційне оскарження рішення суду з моменту отримання його повного тексту на електронну скриньку представника позивача 01 липня 2024 року. Той факт, що про наявність рішення суду позивач дізнався з OpenDataBot 28 липня 2024 року спростовується довідкою, наявною в матеріалах справи про доставлення оскаржуваного рішення до електронної скриньки представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .

Розглядаючи підстави поновлення строків, ЄСПЛ вказав, що однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення в їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, аби дізнатися про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України»). Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України»).

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, підстави, зазначені у заяві про поновлення цього строку, визнані неповажними, тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ПроКредит Банк», третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власністю

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач:

Судді: