У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа № 542/1100/24

провадження № 2/542/354/24

03 грудня 2024 року Новосанжарський районний суд Полтавської області у складі

головуючого судді Кашуби М.І.,

за участю секретаря судового засідання Журавель О.В.,

представника позивачки адвоката Олійник Л.М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватнийнотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області П`ятенко Людмила Іванівна про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватнийнотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області П`ятенко Людмила Іванівна про визнання заповіту недійсним

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 21 червня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

До Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшло клопотання від представника позивача адвоката Олійник Л.М. про призначення посмертної судової медичної психолого - психіатричної експертизи. У своєму клопотанні просилапоставити перед експертом питання:

1.Чи хворіла померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на психічну, соматичну хворобу та/або інші хвороби, якщо так, то які саме (діагноз), їх характер та тривалість?

2.Який стан здоров`я (психічний, фізичний) мала померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у період з 01 жовтня 2021 року до 05 листопада 2021 року, у чому такий стан виражався та характеризується?

3.Чи розуміла померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , з врахуванням її стану здоров`я, зокрема, наявних у неї захворювань, значення своїх дій та чи могла вона керувати ними у період з жовтня 2021 року до дня смерті 08.12.2023 взагалі, у тому числі станом на день вчинення та посвідчення у нотаріальному порядку заповіту 05 листопада 2021 року?

4. Чи могли захворювання (які саме, в комплексі чи окремо), які були виявлені у померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , враховуючи їх характер та тривалість, впливати на розумову здатність щодо вільного волевиявлення та вільного вчинення певних дій, сприяти підвищенню сугестивності із потраплянням під вплив чужої волі у прийнятті певних рішень?

На обгрунтування вказаного клопотання представником позивача, зокрема, зазначено, що призначення посмертної судової медичної психолого - психіатричної експертизинеобхідне для визначення спроможності померлої ОСОБА_3 в момент вчинення заповіту розуміти значення своїх дій та керувати ними.

05.11.2024 до суду від відповідача надійшов відзив на клопотання про призначення експертизи, у якому він просив відмовити у задоволенні вказаного клопотання. Вказав, що неможливо зробити висновок про стан здоров`я ОСОБА_3 в момент вчинення правочину 05.11.2021, оскільки відсутні медичні дані про померлу саме на час складення заповіту, матеріали справи не містять жодних доказів абсолютної неспроможності ОСОБА_3 розуміти значення своїх дій під час складання заповіту та керувати такими діями. Також зазначив, що заповіт посвідчується нотаріусом, яка повідомила, що ОСОБА_3 на момент вчинення правочину була повністю дієздатною, розуміла значення своїх дій, діяла добровільно, без жодного примусу чи насильства та на власний розсуд.

Представник позивача адвокат Олійник Л.М.. в судовому засіданні підтримала подане клопотання, просила його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 заперечував проти задоволення клопотання пояснення надав аналогічні викладеним у заяві.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області П`ятенко Л.І. в судове засідання не з`явилася, розгляд справи просила проводити без її учаті ( а.с. 146).

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд, відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України вважав можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, які не з`явилися.

Дослідивши матеріали справи у межах досліджуваного питання, заслухавши думку учасників справи, дійшов до наступних висновків.

За змістом положень статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

Статтею 1233 ЦК України передбачено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частиною четвертою статті 1236 ЦК України передбачено, що чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини.

Згідно з частиною другою статті 1257 ЦК України за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі.

Воля - це внутрішнє бажання заповідача визначити долю спадщини на випадок своєї смерті шляхом складання особистого розпорядження (заповіту).

Волевиявлення - це зовнішній прояв внутрішньої волі, який знаходить своє втілення в заповіті, складеному та посвідченому відповідно до вимог, передбачених нормами ЦК України.

У пункті 16 постанови Пленум Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам роз`яснено, що правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї із сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів. При розгляді справ за позовами про визнання недійсними заповітів на підставі статті 225, частини другої статті 1257 ЦК України суд за клопотанням хоча б однієї зі сторін зобов`язаний призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Згідно із частиною першою статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно із частиною третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, обов`язку сторони довести обставини, які мають значення для справи та на які вона посилається, право подавати докази, кореспондує обов`язок суду сприяти реалізації цих прав і обов`язків.

Посилання відповідача на недоцільність призначення посмертної судово-психіатричної експертизи є помилковим, оскільки справи про визнання правочину недійсним із підстав психічного розладу вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів.

Призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, відповідно до статті 105 ЦПК України, є способом доведення ОСОБА_2 факту недійсності заповіту.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 28 серпня 2019 року у справі № 534/1677/16-ц (провадження № 61-20344св18) та від 16 жовтня 2019 року у справі № 530/1319/16-ц (провадження № 61-14154св19).

Суд вживав заходів, необхідних для призначення судом експертизи, зокрема, ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 12.08.2024 витребувано від приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області П`ятенко Л.І. належним чином засвідчену копію спадкової справи № 24/2024, заведену після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та від КНП «Новосанжарська центральна районна лікарня Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області» медичну документацію стаціонарного та амбулаторного хворого, копію медичного маршруту пацієнта, медичну картку, копію декларації про вибір лікаря з надання первинної медичної допомоги та іншу медичну документацію відносно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 107 ЦПК України, при призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Враховуючи викладене, оскільки судова експертиза повинна призначатись лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях та для встановлення даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, а також те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд вважає необхідним задовольнити клопотання про призначення судової експертизи, на розгляд якої поставити питання, запропоновані представником позивача.

З огляду на наведене, суд, вважає необхідним провадження у справі, в зв`язку з призначенням посмертної судової медичної психолого - психіатричної експертизи зупинити, матеріали справи направити для проведення експертизи експертам Полтавської філії судових експертиз державної установи «Інститут судової психіатрії МОЗ України».

Керуючись ст.102-107, 258, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача - адвоката Олійник Л.М. про призначення експертизи - задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області П`ятенко Людмила Іванівна про визнання заповіту недійсним, посмертну судову медичну психолого - психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Полтавської філії судових експертиз державної установи «Інститут судової психіатрії МОЗ України» (36013, місто Полтава, вулиця Медична, 1)

На вирішення експертів поставити такі питання:

1.Чи хворіла померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на психічну, соматичну хворобу та/або інші хвороби, якщо так, то які саме (діагноз), їх характер та тривалість?

2.Який стан здоров`я (психічний, фізичний) мала померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у період з 01 жовтня 2021 року до 05 листопада 2021 року, у чому такий стан виражався та характеризується?

3.Чи розуміла померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , з врахуванням її стану здоров`я, зокрема, наявних у неї захворювань, значення своїх дій та чи могла вона керувати ними у період з жовтня 2021 року до дня смерті 08.12.2023 взагалі, у тому числі станом на день вчинення та посвідчення у нотаріальному порядку заповіту 05 листопада 2021 року?

4. Чи могли захворювання (які саме, в комплексі чи окремо), які були виявлені у померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , враховуючи їх характер та тривалість, впливати на розумову здатність щодо вільного волевиявлення та вільного вчинення певних дій, сприяти підвищенню сугестивності із потраплянням під вплив чужої волі у прийнятті певних рішень?

В розпорядження експертів надати:

- матеріали цивільної справи № 542/1100/24;

- медичну карту стаціонарного хворого № 421 померлої08 грудня 2023 року ОСОБА_3 та вкладиш медичної карти амбулаторного хворгого померлоїІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за надання завідомо неправдивого висновку та відмову від виконання покладених обов`язків.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи покласти на позивачку ОСОБА_2 .

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області Кашуба М.І.

Повний текст ухвали складений 05.12.2024.