УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Арутюнова К.А.,

справа №766/17652/20; провадження№6/766/1345/24

за участю: заявника(боржника) ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), заінтересовані особи: стягувач: ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) адреса представника для листування: АДРЕСА_3 ), державний виконавець Корабельного відділу ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Рябоконь Юлія Олегівна(ЄДРПОУ: не встановлено, місцезнаходження: м. Херсон, вул. Стрітенська, б. 7, місце фактичного знаходження: м. Одеса, вул. Петрова Генерала, буд. 42) про розстрочку виконання рішення суду, -

встановив:

19 липня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вище вказаною заявою про розстрочку виконання рішення суду у якій, з урахуванням неодноразових уточнень, остаточно просив:

реструктурувати борг згідно постанови Херсонського апеляційного суду від 12.11.2021 року та постанови про відкриття виконавчого провадження від 28.01.2022 року на 60 місяців.

Подана заява мотивована тим, що рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2021 року у справі №766/17652/20 позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 33 187 грн на відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири; 35 000 грн на відшкодування моральної шкоди. Постановою Херсонського апеляційного суду від 12.11.2021 року рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2021 року змінено в частині стягнення моральної шкоди, а саме зменшено з 35 000 грн до 5000 грн. В іншій частині рішення залишено без змін.

Заявник зазначає, що є пенсіонером, ніде не працює, знаходиться під постійним обстрілом у м. Херсоні. Єдиним джерелом доходу є пенсія розміром 6250 грн. Також, переніс хірургічну операцію та потребує додаткових коштів на відновлення.

Як людина похилого віку, яка потребує постійного лікування, витрат на медикаменти та продукти харчування, а розмір пенсії не є достатнім для задоволення мінімальних потреб, просив на підставі ст.. 435 ЦПК України розстрочити виконання рішення суду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.07.2024 року заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення прийнято до провадження. Судове засідання по справі призначено на 03.10.2024 року.

У судовому засіданні 03.10.2024 року відвід складу суду визнано необґрунтованим. Питання про відвід судді передано на розгляд іншому судді. Судове засідання призначено на 28.10.2024 року.

У судовому засіданні оголошено перерву до 14.11.2024 року за клопотанням заявника для надання додаткових доказів.

У зв`язку з відсутністю вільного залу для проведення фіксації судового засідання, розгляд справи відкладено на 04.12.2024 року.

У зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці судове засідання 04.12.2024 року не відбулося, розгляд справи призначено на 11.12.2024 року.

У судовому засіданні ОСОБА_1 викладені вимоги у заяві підтримав, просив реструктурувати борг згідно постанови Херсонського апеляційного суду від 12.11.2021 року та постанови про відкриття виконавчого провадження від 28.01.2022 року на 60 місяців, уточнивши розмір щомісячного платежу у 800,00 грн. з підстав викладених у заяві. Додатково зазначив, що має захворювання, яке потребує лікування та витрачання значних коштів. На теперішній час банківським рахунком та карткою користується вільно, однак має обмеження у користуванні карткою на суму більшої ніж 13000,00 грн.

Також зазначив, що у примусовому порядку на виконання рішення суду від 03.06.2021 року з нього грошові кошти не стягувалися і на теперішній час не стягуються, у добровільному порядку боржник рішення суду не виконував та грошові кошти не сплачував стягувачу.

Інші учасники судового провадження у судове засідання не прибули, будь-яких заяв чи клопотань пов`язаних із розглядом цієї справи до суду від них не надходило.

Суд, дослідивши матеріали заяви про розстрочку виконання рішення суду, приходить до висновку, що заяву слід залишити без задоволення з таких підстав.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2021 року в складі судді Булах Є. М. позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 33 187 грн на відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири; 35 000 грн на відшкодування моральної шкоди.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 12.11.2021 року рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2021 року змінено в частині стягнення моральної шкоди, а саме зменшено з 35 000 грн до 5000 грн. В іншій частині рішення залишено без змін.

20.01.2022 року Корабельним відділом ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) відкрито виконавче провадження №68240719 з примусового виконання виконавчого листа у справі №766/17652/20 від 12.01.2020 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 38187,00 грн.

28.01.2022 року Корабельним відділом ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) відкрито виконавче провадження №68240719 з примусового виконання виконавчого листа у справі №766/17652/20 від 25.01.2022 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 4949,60 грн.

Відповідно до довідки про доходи №773712 від 18.07.2024 року, ОСОБА_1 перебуває на обліку в Херсонському об`єднаному управління ПФУ в Херсонській області і отримує пенсію за віком. За період з січня по липень 2024 року розмір пенсії складає 42142,64 грн.

Відповідно до виписки з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого 1250/2024, ОСОБА_1 перебував на лікуванні у Херсонській МКЛ ім. Тропіних ХМР з 14 по 24.05.2024 року на лікуванні. Рекомендації після операції: амбулаторне лікування, обмеження фіз. навантаження та проходження реабілітації протягом 1 міс., призначено лікування.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

У ст. 129-1 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Конституційний Суд України неодноразово зазначав, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13 грудня 2012 року № 18-рп/2012).

За практикою Європейського суду з прав людини право на виконання судового рішення є складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина судового розгляду (Рішення у справі «Шмалько проти України» від 20 липня 2004 року).

Відповідно до частини першої статті 431 ЦПК України, виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Відповідно до положень ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Розстрочка виконання рішення суду - це розподіл виконання рішення на частини, що підлягають виконанню протягом певного періоду часу або через певні періоди часу, що призводять до перенесення строку виконання рішення на пізніші періоди, зокрема, полягає в розподілі належних до сплати сум платежу на певні частини із встановленням конкретного строку для виконання кожної з визначених частин рішення.

Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Право сторони звернутися із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду передбачене також ч. 1ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно якої за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Отже, закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для відстрочення та розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Виходячи із вимог ст. 435 ЦПК України та ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», відстрочення та розстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строк і у порядку, передбаченому чинним законодавством. Підставою для застосування вказаних норм є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

При розгляді заяв щодо відстрочення/розстрочення виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання строків відстрочення/розстрочення виконання рішення, при цьому надання відстрочки/розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника та має бути компромісом між заінтересованими особами.

Таким чином, системний аналіз зазначених норм законодавства свідчить, що закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 10 Постанови від 26 грудня 2003 року №14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Як зазначено в рішенні Конституційного Суду України №5-пр/2013 від 26.06.2013, розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Розстрочення означає виконання рішення частками, встановленими судом, з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частки також повинні визначатись судом. При цьому слід мати на увазі, що розстрочка можлива при виконанні рішення, яке стосується предметів, що діляться (гроші, майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей тощо). Питання про розстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи та заперечення як позивача, так і відповідача.

Схожого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 14.07.2020 року у справі №908/1884/19.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини право на суд, захищення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення у справі «Горнсбі проти Греції» від 19.03.1997 року).

Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер.

Таким чином, питання щодо надання розстрочки (відстрочки) виконання рішення суду повинно вирішуватися судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

На підставі частини 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Наведене дає підстави для висновку про те, що при розгляді заяв щодо відстрочення виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому, які як і наявність виключних обставин для відтермінування має довести боржник.

При цьому, надання відстрочення виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Звертаючись до суду із заявою про розстрочку виконання рішення суду боржник вказав, що має скрутне матеріальне становище та потребує витрат на лікування.

Дослідивши надані докази, посилання на скрутне матеріальне становище боржника, враховуючи ступінь вини відповідача у виникненні спору, розмір заборгованості, суд доходить до висновку, що вказані обставини не свідчать про винятковість причин невиконання рішення суду, а тому не можуть бути підставою для розстрочення виконання рішення суду.

Складне матеріальне становище не свідчить ні про винятковість, ні про поважність причин невиконання рішення суду, а тому не може бути підставою для розстрочки виконання рішення суду.

Жодних обмежень щодо виконання судових рішень на період дії воєнного часу діючим законодавством не передбачено. Яким чином перманентні обстріли міста Херсон впливають на неможливість виконання рішення у справі заявником не зазначено.

Суд також враховує, що з січня 2022 року (відкриття виконавчих проваджень) боржник мав можливість виконувати рішення суду, однак відомостей на підтвердження цього не надав, підстав неможливості виконання рішення суду до травня 2024 року (період оперативного втручання та лікування) не навів, що створює сумнів у сумлінності дій боржника при виконанні рішення. Більш того, заявником не надано належних і допустимих доказів на підтвердження витрат на придбання ліків саме за медичними показниками.

Відсутність коштів не наділяє боржника правом на розстрочку виконання рішення суду з посиланням на брак коштів для виправдання неспроможності або небажання виконання судового рішення. При вирішенні заяви боржника має бути об`єктивно врахований баланс інтересів сторін.

Крім того, як зазначив у судовому засіданні боржник, у період часу з дня відкриття виконавчого провадження і до теперішнього часу з нього у примусовому порядку грошові кошти не стягуються, а звернення до суду обумовлене майбутнім можливим стягненням.

З огляду на вищезазначене, посилання заявника та зазначені ним доводи не є тими виключними обставинами, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим, що є підставою для відмови у задоволенні заяви.

Керуючись ст. ст. 353-354, 435 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), заінтересовані особи: стягувач: ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) адреса представника для листування: АДРЕСА_3 ), державний виконавець Корабельного відділу ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Рябоконь Юлія Олегівна(ЄДРПОУ: не встановлено, місцезнаходження: м. Херсон, вул. Стрітенська, б. 7, місце фактичного знаходження: м. Одеса, вул. Петрова Генерала, буд. 42) про розстрочку виконання рішення суду залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 12.12.2024 року.

СуддяЄ. М. Булах