Справа № 215/2826/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Камбул М.О.,

присяжних: Слабоуз А.І., Стойко Т.М.,

при секретарі судового засідання Савельєвої Л.А.,

розглянувши у відритому судовому засіданні за правилами окремого провадження в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки,-

ВСТАНОВИВ:

15.05.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки, в якій просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною, та призначити його опікуном над нею.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином.

Представник заявника ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином.

Представник заінтересованої особи, органу опіки та піклування виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Руденко М. в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Адвокат особи, стосовно якої розглядається справа, ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду повідомлена належним чином.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що заяву ОСОБА_1 слід залишити без розгляду, з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, а зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до п. 2 ч. 3 вказаної статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Згідно ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Виходячи зі змісту п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, судом встановлено, що 15.05.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено розгляд справи на 12-00 год. 26.06.2023, за правилами окремого провадження.

23.10.2023 постановлено ухвалу суду про задоволення клопотання представника заявника, адвоката Гузєва І.Г. про призначення судово-психіатричної експертизи, призначено судово-психіатричну експертизу по цивільній справі № 215/2826/23, яку за клопотанням представника заявника було доручено провести експертам Комунального підприємства «Дніпровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради (місцезнаходження за адресою: 49115, м. Дніпро, вул. Бехтерева, буд.1).

Ухвалою суду від 12.12.2023 поновлено провадження по справі, призначено розгляд справи на 11-30 год. 18.01.2024.

18.01.2024 постановлено ухвалу суду про відкладення розгляду справи на 11-00 год. 02.02.2024, у зв`язку з неявкою сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, заявник та представник заявника повідомлялися належним чином про дати, час та місце розгляду справи, що підтверджується поштовим повідомленням а.с. 147-148 та розписками а.с. 142, 158.

Таким чином, заявник ОСОБА_1 та представник заявника ОСОБА_3 будучи належним чином повідомленими про дати, час та місце судових засідань, що підтверджується розписками, поштовими повідомленнями, у судові засідання 18.01.2024, 02.02.2024, 27.02.2024 не з`являлися, причини неявки суду не повідомляли, заяв про розгляд справи за їх відсутності, відкладення судового засідання чи інших заяв/клопотань до суду не надавали, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також в своїх рішеннях Європейський суд зазначає, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).

Суд наголошує, що заявник повинен добросовісно використовувати свої процесуальні права, адже процесуальні кодекси, як і інші закони, розраховані на добросовісне їх використання. У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Таким чином, сторона позивача не позбавлена була обов`язку цікавитись щодо того, на якому етапі розгляду перебуває цивільна справа, провадження по якій відкрито на підставі пред`явленого ним же позову, отже нехтування своїми процесуальними обов`язками об`єктивними причинами не обумовлено.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Таким чином, суд визнає, що заявник та представник заявника повторно не з`явилися до суду без поважних причин, від заявника до суду не надходила заява про розгляд справи за його відсутності, тому суд вважає, що заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки підлягає залишенню без розгляду.

Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, сторонам слід роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена позивачем сума судового збору поверненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 44, 131, 257, 258-259, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки залишити без розгляду.

Ухвалу складено та підписано суддею 27 лютого 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу не було вручено у день її складання, учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

СУДДЯ:

Присяжні: