КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 листопада 2024 року м. Київ

справа № 761/28210/23

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року, постановлену у складі судді Саадулаєва А.І.,

у справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року частково задоволено позов у даній справі.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» 18131, 36 грн. основного боргу, 895, 65 грн. - 3% річних, 2456, 59 грн. - інфляційних, та 1190, 89 грн. - судового збору.

В іншій частині позову - відмовлено.

Повний текст рішення виготовлено 29 липня 2024 року.

Не погоджуючись з рішенням, 30 вересня 2024 року ОСОБА_1 надіслав засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

04 жовтня 2024 року витребувано з Шевченківського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи №761/28210/23, які надійшли до суду апеляційної інстанції 14 жовтня 2024 року.

В клопотанні скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що 23 липня 2024 року в судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини оскаржуваного рішення, копію повного тексту рішення отримано 29 серпня 2024 року, рекомендованим листом №957, про що свідчить розписка про його отримання. Повний текст рішення виготовлений 29 липня 2024 року.

Вказує, що оскаржуване рішення надіслано судом до Єдиного державного реєстру судових рішень 03 серпня 2024 року, оприлюднено для загального доступу 05 серпня 2024 року.

Вирішуючи питання щодо дотримання скаржником строку на апеляційне оскарження рішення, апеляційним судом з матеріалів справи встановлено, що 23 липня 2024 року судом ухвалено рішення за участі представника позивача - ОСОБА_2 та відповідача ОСОБА_1

Повний текст рішення виготовлено 27 липня 2024 року.

Відповідно до супровідного листа копію рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року надіслано 05 серпня 2024 року засобами поштового зв`язку та отримано відповідачем 29 серпня 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 230).

Відповідно до ч.1, 2 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: зокрема, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Вивчивши матеріали справи, колегія суддів вважає за можливе поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року, оскільки обставини, на які посилається скаржник, підтверджуються матеріалами справи, а саме рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 230), а отже строк пропущено з поважних причин.

Разом з тим, апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

В клопотанні скаржник просить звільнити його від сплати судового збору на підставі ч. 1 ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на те, що він не працює, за попередній календарний 2023 рік та перших двох кварталів 2024 року не отримував дохід, свій вік, має захворювання на бронхіальну астму, а також має хвору 84 річну матір, яка потребує його допомоги та догляду, через що він не може шукати роботу за фахом за кордоном, а тому через свій матеріальний стан не має змоги сплатити судовий збір.

Проте, апеляційний суд вважає, що зазначена скаржником обставина щодо неможливості сплатити судовий збір не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони.

Згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (в редакції 2004 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в редакції 2004 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

На підтвердження матеріального стану скаржник надав:

- копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 04 вересня 2024 року, з яких вбачається, що за період І кварталу 2023 року по ІІ квартал 2024 року відсутній дохід у ОСОБА_1 ;

- консультативний висновок Інституту фтизіатрії та пульмонології Академії медичних наук України № 5173 від 05 червня 2000 року, з якого вбачається, що ОСОБА_3 встановлено діагноз «Бронхіальна астма ІІ ступеня»;

- консультативний висновок Інституту фтизіатрії та пульмонології Академії медичних наук України від 05 квітня 2017 року, з якого вбачається, що ОСОБА_3 встановлено діагноз «Бронхіальна астма ІІ ступеня, персистуюча та неконтрольована».

Верховний Суд в постанові від 31 липня 2019 року у справі № 821/1896/5-а вказав, що визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі №990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Верховний Суд вказав, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Таким чином, зазначені скаржником та надані на їх підтвердження докази, не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору, оскільки надані до клопотання докази не в повній мірі характеризують майновий стан ОСОБА_1 , зокрема не надано відомостей про склад сім`ї, наявність рухомого чи нерухомого майна, рахунків у банківських установах, стан таких рахунків, тощо.

Отже, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги повинен становити 2684 грн. х 150% = 4026 грн.

Отже, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 4026 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Кирилюк Г.М.

Рейнарт І.М.