Провадження № 2-з/686/222/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Палінчак О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка подана в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову,

встановив:

ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_1 , звернулася до суду із заявою про забезпечення позову до подачі позовної заяви, в якій просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 59,1 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:101).

Вимоги заяви мотивовано тим, що 02.08.2009 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб. Від даного шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась дочка ОСОБА_4

11.06.2018 року заявник та ОСОБА_3 в період перебування в зареєстрованому шлюбі придбали квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 59,1 кв.м. В п. 14 договору купівлі-продажу даної квартири від 11.06.2018 року вказано, що купівля квартири вчиняється за письмовою згодою дружини ОСОБА_3 ОСОБА_2 .

Станом на звернення до суду із вказаною заявою шлюб між заявником і ОСОБА_3 не розірвано, справа перебуває в провадженні суду.

Заявник вказує, що оскільки квартира набута заявником і ОСОБА_3 як подружжям за час шлюбу за спільні кошти, то така квартира є спільною сумісною власністю та підлягає поділу.

Проте, спірна квартира зареєстрована за ОСОБА_3 , перебуває у його користуванні, фактичному володінні і він чинить перешкоду заявнику в проживанні у вказаній квартирі, тому заявник має намір звернутись з позовною заявою про поділ спільного майна подружжя шляхом визнання за заявником права власності на 1/2 частину вказаної квартири.

При цьому, заявник зазначає, що існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову (шляхом накладення арешту) може істотно ускладнити та унеможливити ефективний захист, поновлення порушених прав Заявника (у разі задоволення позову), за захистом яких остання має намір звернутись до суду, адже не вжиття заходів забезпечення позову може призвести до того, що ОСОБА_3 може здійснити його відчуження.

А тому, у заявника виникла об`єктивна необхідність звернутись до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, адже невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити та унеможливити ефективного захисту порушених прав та інтересів.

Запропонований ОСОБА_2 захід забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, яка зареєстрована за ОСОБА_5 , до вирішення спору по суті не призведе до обмеження прав останнього та не завдасть йому шкоди чи збитків, адже накладення арешту на означену квартиру не позбавляє ОСОБА_5 права користування нею, а також, запропонований спосіб забезпечення позову (накладення арешту на квартиру) є співмірним з обсягом майбутніх позовних вимог Заявника (поділ спільного майна подружжя шляхом визнання за Заявником права власності на 1/2 частину вказаної квартири).

А тому, заявник просить задовольнити заяву.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, ознайомившись з матеріалами, долученими до заяви, суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

В порядку ст. 150 ЦПК України, видами забезпечення позову, зокрема може бути накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на захист матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують реальне виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням адекватності вимог заявника, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Отже, суд дійшов висновку, що зазначений у заяві захід забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, як такий, є ефективним та необхідним з огляду на предмет спору, який виник між заявником та ОСОБА_3 . Невжиття даного заходу забезпечення позову може істотно ускладнити ефективний захист прав позивача, за захистом якого вона має намір звернутися до суду.

Оскільки зазначений вид забезпечення не перешкоджає відповідачу володіти та користуватися об`єктами нерухомого майна, а у випадку відмови у позові, відповідачу не буде завдано значних збитків, а забезпечення позову не створює жодних перешкод у їх відшкодуванні.

За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення поданої заяви.

Керуючись ст.ст.149 153, 157, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , яка подана в інтересах ОСОБА_2 , про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

Копію даної ухвали направити для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню. На ухвалу, може бути подана апеляційна скарга протягом 15 днів до Хмельницького апеляційного суду.

Суддя: