Ухвала

05 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 735/22/24

провадження № 61-16045ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу Коропської селищної ради, підписану ОСОБА_1 , на рішення Сосницького районного суду Чернігівської області від 04 квітня 2024 року та постанову Чернігівського апеляційного суду від 28 жовтня 2024 року у справі за позовом Коропської селищної ради до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації,

ВСТАНОВИВ:

03 грудня 2024 року до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» була надіслана касаційна скарга Коропської селищної ради, підписана ОСОБА_1 , на рішення Сосницького районного суду Чернігівської області від 04 квітня 2024 року та постанову Чернігівського апеляційного суду від 28 жовтня 2024 року у цій справі.

Касаційна скарга підлягає поверненню з таких підстав.

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

За приписами частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особі, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

До касаційної скарги долучено сформовану через підсистему «Електронний суд» довіреність від 02 травня 2024 року, в якій зазначено, що ОСОБА_3 на підставі Витягу з ЄДР, уповноважує в порядку передоручення ОСОБА_1 представляти інтереси Коропської селищної ради в судах України.

Проте жодних документів, які б засвідчували повноваження ОСОБА_1 діяти від імені Коропської селищної ради за правилами його самопредставництва відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) чи як представника (адвоката), до касаційної скарги не додано.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга Коропської селищної ради, яка підписана ОСОБА_1 , не може бути прийнята до розгляду Верховним Судом та підлягає поверненню, оскільки підписана особою, яка не має права її підписувати.

Повернення скарги не перешкоджає повторному зверненню, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Коропської селищної ради, підписану ОСОБА_1 , на рішення Сосницького районного суду Чернігівської області від 04 квітня 2024 року та постанову Чернігівського апеляційного суду від 28 жовтня 2024 року повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев