Провадження № 2/638/5360/24
УХВАЛА

05 грудня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Малахової О.В., за участю секретаря судового засідання Дрозденко У.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ізюмської районної військової адміністрації Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - Позивач 1, ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 (далі - Позивач 2, ОСОБА_2 ) звернулися з позовною заявою до Ізюмської районної військової адміністрації Харківської області, у якій просять визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , та визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 05.08.2024 позовну заяву ОСОБА_1 (далі - Позивач 1, ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 (далі - Позивач 2, ОСОБА_2 ) до Ізюмської районної військової адміністрації Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишено без руху. Позивачам надано процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом визначення ціни позову, надання документів, що підтверджують ціну позову, подання Позивачем ОСОБА_1 квитанції щодо оплати судового збору у разі перевищення ціни позову сплаченому судовому збору у сумі 1211,20 грн та повідомлення Позивачами про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету.

На виконання вимог вищевказаної ухвали представник Позивачів по довіреності - ОСОБА_4., подала заяву на виконання ухвали суду та заяву про уточнення позову. На підтвердження повноважень надала довіреність від 27.09.2023, як представник ОСОБА_1 .

Згідно з довіреністю від 26.10.2019 ОСОБА_2 уповноважив ОСОБА_4 бути його представником та вчиняти дії від його імені.

Частиною першою та другою статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 59 ЦПК України законними представниками є батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи визначені законом.

Так, для цілей цього Кодексу малозначними справами є серед іншого справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу, відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України.

Відповідно до частин першої-третьої статті 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною четвертою статті 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Суд встановив, що заява про виконання вимог ухвали суду від 05.08.2024 про усунення недоліків позовної заяви підписана представником ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_4 за довіреністю від 27.09.2023 (посвідчена віце-консулом Генерального консульства України в Мілані) та 26.10.2023 (посвідчена приватним нотаріусом), відповідно.

При цьому, суд зазначає, що позов про визнання права власності в порядку спадкування за законом розглядається в порядку загального позовного провадження та не відноситься до малозначних справ, а тому усувати недоліки мали право безпосередньо Позивачі або їх адвокат заявника чи законний представник.

ОСОБА_4 , усуваючи недоліки позовної заяви на підставі її заяви про виконання вимог ухвали, не додала підтвердження того, що вона мала право представляти інтереси ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як законний представник та підписувати відповідну заяву. Докази того, що ОСОБА_4 є адвокатом у матеріалах справи відсутні. А отже, заява про виконання вимог ухвали про усунення недоліків позовної заяви підписана особою, яка не має права ані підписувати заяву від імені Позивачів в межах загального позовного провадження, ані бути їх представником.

Зважаючи на викладене, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не усунули недоліки позовної заяви.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 58-62, 177, 185, 258-261, 274, 352-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважати неподаною та повернути.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвалу направити Сторонам та Ізюмській державній нотаріальній конторі Харківської області (м. Харків, вул. Бібліка, 57).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк, з дня винесення ухвали, у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.В. Малахова