Провадження № 2/638/5010/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2024 року м.Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Теслікової І.І.,

секретаря судового засідання - Зубко А.В.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Дзюба Інни Михайлівни до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Шевченківському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей та визначення способів участі батька у вихованні дітей,-

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Дзюба Інни Михайлівни до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Шевченківському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей та визначення способів участі батька у вихованні дітей.

Ухвалою суду від 26 липня 2024 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено справу в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 26 вересня 2024 року заперечення на відповідь на відзив від 26 серпня 2024 року, клопотання про заслуховування думки дитини від 27 серпня 2024 року та додаткові пояснення від 05 вересня 2024 року подані ОСОБА_3 повернуті заявнику. Задоволено клопотання представника позивача Дзюба Інни Михайлівни про заміну третьої особи. Замінено у цивільній справі № 638/12386/24 третю особу, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору з Служби у справах дітей по Шевченківському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради - на Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради.

02 вересня 2024 року від представника позивача надійшла заява про витребування доказів у справі, а саме у відповідача - ОСОБА_2 інформацію щодо адреси місця проживання спільних з Позивачем - ОСОБА_1 дітей - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . В обґрунтування заяви зазначає, що позивачу по справі на дату подання даного клопотання не відома адреса місце проживання своїх дітей- ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та відповідно позбавляє такого права ( спілкування) позивача.

05 грудня 2024 року від представника позивача надійшло клопотання про витребування від Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради висновок про встановлення режиму побачень та визначення способу участі у вихованні дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з батьком ОСОБА_1 .

Представник позивача в судове засідання не з`явилась, подавши заяву про проведення судового засідання за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату та час судового засідання повідомлялась належним чином.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах поданого клопотання, приходить до наступного.

Що стосується клопотання про витребування доказів у відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положення ст. 81 ЦПК України відображають приватноправові засади змагальності цивільного процесу, відповідно до чого тягар доказування цілком покладається на сторін. У такому контексті зазначений обов`язок із доказування характеризується специфічністю та виникає тоді, коли особа реалізує своє право на судовий захист. При цьому особа наділена правом самостійно обирати коло доказів, на які вона посилається і які подає суду, виходячи із своєї процесуальної заінтересованості та позиції у справі. Поряд із цим, таке право сторони також має свої межі. Тоді, коли особа використовує свої процесуальні права у сфері доказування всупереч їх меті, діє недобросовісно (у тому числі, несвоєчасно розкриває докази, чим перешкоджає іншій стороні повноцінно організувати свій захист), то починає зачіпатися загальний публічно-правовий інтерес в ефективному відправленні правосуддя, що повинно мати наслідком відповідну реакцію суду.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З урахуванням предмету спору, а саме усунення перешкод у спілкуванні та визначення способу участі у вихованні дітей, суд не вбачає підстав для витребування вказаного доказу, оскільки він не входить до предмету доказування по справі.

Що стосується клопотання про витребування висновку щодо роз?язання спору, суд зазначає наступне.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Положеннями ст.19 Сімейного Кодексу України визначено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника позивача про витребування доказів із Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.83, 84, 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів від 02 вересня 2024 року- відмовити.

Клопотання представника позивача про витребування доказів від 05 грудня 2024 року - задовольнити.

Витребувати з Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради висновок про встановлення режиму побачень та визначення способу участі у вихованні дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з батьком ОСОБА_1 .

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребує суд, або не має можливості подати такий доказ в установлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.І.Теслікова