УХВАЛА

05 грудня 2024 року

м. Київ

справа № 279/5611/23

провадження № 61-15861ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Бугайов Дмитро Миколайович, на постанову Житомирського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності зі сплатою компенсації за частку, визнання права власності на частку майна,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 ,звернулася до суду з указаним позовом, який уточнила у січні 2024 року та просила припинити право власності ОСОБА_1 на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 та компенсувати її вартість в сумі 74 858,30 грн, а також визнати право власності ОСОБА_3 на 1/6 вказаної спірної квартири, припинити право спільної часткової власності на вказану спірну квартиру.

06 травня 2024 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області ухвалив рішення, яким відмовив ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 в задоволенні позову.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу.

Житомирськийапеляційний суду постановою 06 листопада 2024 рокузадовольнив апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , скасував рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 06 травня 2024 року та ухвалив нове судове рішення про часткове задоволення позову. Припинив право ОСОБА_1 на 1/6 частку у спільному майні квартирі АДРЕСА_1 , та визнав за ОСОБА_3 право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 .Стягнув з ОСОБА_3 компенсацію вартості 1/6 частки у розмірі 127 150, 00 грн, що внесені її законним представником, ОСОБА_2 згідно квитанції № ПН4459691 від 29 серпня 2023 року на суму 74 858, 30 грн та платіжної інструкції № 1.71173417.1 від 29 жовтня 2024 року на суму 52 241,70 грн, які зберігаються на розрахунковому рахунку НОМЕР_1 , шляхом їх перерахування на користь ОСОБА_1 .В задоволенні позову до ОСОБА_4 відмовив. Стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 2 684,00 грн судового збору, 10 754,10 грн витрат на проведення експертизи та 8 000, 00 грн витрат на правничу допомогу .

22 листопада 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бугайов Д. М., засобами поштового зв`язку подаладо Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Житомирського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року, у якій просить скасувати оскаржуване судове рішення в частині задоволених позовних вимог і залишити без змін рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 06 травня 2024 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

За приписами пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Рішенням Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року у справі № 3-88/2021(209/21, 47/22, 77/23, 188/23), зокрема визнано таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3 028, 00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Згідно зі звітом № 217/23 з незалежної оцінки об`єкту нерухомого майна, який було долучено позивачем до позовної заяви та наявний в системі «Електронний суд», ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 становить 449 150,00 грн, вартість 5/6 частин квартири складає 374 292,00 грн, а вартість 1/6 частини - 74 858,00 грн.

Таким чином, ціна позову в цій справі станом на 01 січня 2024 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн х 250 = 757 000,00 грн).

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб підлягають касаційному оскарженню.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й також не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення;

Верховним Судом взято до уваги, що під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки оскаржуване судове рішення ухвалене у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб і воно не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Зазначення судом апеляційної інстанції у постанові про можливість її оскарження в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки ухвалені у цій справі судові рішення касаційному оскарженню не підлягають.

У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження не потребують окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності зі сплатою компенсації за частку, визнання права власності на частку майна за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Бугайов Дмитро Миколайович, на постанову Житомирського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов