Ухвала

07 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 761/8285/22

провадження № 61-11267ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу адвоката Герасимова Петра Олександровича як представника ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Зубченко Роман Олександрович, ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності, визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2022 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, у якому просила визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_4 , від імені якої діяла ОСОБА_3 , та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Зубченком Р. О. 16 серпня 2021 року та зареєстрований за № 1380;

скасувати державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , номер запису про право власності 43514860;

визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 ;

витребувати квартиру АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 .

Шевченківський районний суд м. Києва рішенням від 25 квітня 2023 року позов залишив без задоволення.

Київський апеляційний суд постановою від 25 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнив. Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року скасував та ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив. Визнав недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_4 , від імені якої діяла ОСОБА_3 , та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Зубченком Р. О. 16 серпня 2021 року та зареєстрований за № 1380. Скасував державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , номер запису про право власності 43514860. Визнав за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 . Витребував квартиру АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 . Вирішив питання щодо розподілу судових витрат.

06 серпня 2024 року адвокат Герасимов П. О. як представник ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2024 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Адвокат Герасимов П. О. як представник ОСОБА_1 звернувся з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, яке мотивовано тим, що в оскаржуваній постанові Київського апеляційного суду від 25 квітня 2024 року відсутня дата складення повного тексту. ОСОБА_1 не був присутній в судовому засіданні апеляційного суду. В матеріалах справи наявний супровідний лист від 07 травня 2024 року № 761/8285/22/91261/2024, в якому зазначено про направлення копії оскаржуваної постанови ОСОБА_1 , проте доказів її отримання матеріали справи не містять. Про оскаржувану постанову апеляційного суду від 25 квітня 2024 року ОСОБА_1 стало відомо 02 серпня 2024 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно під час перевірки реєстрації права власності на спірну квартиру. 02 серпня 2024 року адвокат Герасимов П. О. як представник ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи та з оскаржуваним судовим рішенням, що підтверджується розпискою наявною в матеріалах справи. Отже, датою отримання скаржником копії постанови апеляційного суду від 25 квітня 2024 року є 02 серпня 2024 року. Ураховуючи наведене, заявник вважає, що наявні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України визначено, що до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Проте заявником не надано жодних доказів на підтвердження недотримання судом апеляційної інстанції вимог, встановлених у статті 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судового рішення.

Учасник судового процесу зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та роз`яснити заявнику про необхідність надання доказів, що підтверджують недотримання апеляційним судом вимог, встановлених у статті 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судового рішення. А також, надати докази, що підтверджуються коли саме ОСОБА_1 отримав постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2024 року.

На підтвердження наведених обставин заявник має надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути довідка із суду, копії матеріалів справи тощо.

Верховний Суд зазначає, що на стадії відкриття касаційного провадження Верховний Суд не має можливості перевірити наявність чи відсутність доказів на підтвердження надсилання/вручення судом апеляційної інстанції копії рішення заявнику, оскільки за правилом частини сьомої статті 394 ЦПК України питання про витребування матеріалів справи вирішується під час відкриття касаційного провадження.

За таких обставин, суд позбавлений можливості вирішити питання щодо поважності причин пропуску заявником строку на касаційне оскарження з наведених підстав.

Згідно із частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, заявнику необхідно подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести підстави для його поновлення, а також надати відповідні докази на підтвердження пропуску цього строку, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім цього, в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у 2022 році, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позовної заяви немайнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 2 481,00 грн, підпункти 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній станом на час подання позову у цій справі).

Судовий збір за подання касаційної скарги за дві немайнові вимоги (визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування державної реєстрації права власності) у даному випадку становить 3 969,60 грн (992,40 грн х 2 х 200 %).

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування чи повернення ціна позову визначається вартістю майна.

В касаційній скарзі заявник зазначає, що згідно з договором купівлі-продажу продаж спірної квартири було вчинено за 3 100 000,00 грн.

Отже, судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру в даному випадку становить 24 810,00 грн (3 100 000,00 грн х 1 % але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, х 200 %).

Отже, судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку становить 28 779,60 грн (3 969,60 грн + 24 810,00 грн).

Згідно з наданої квитанції від 06 серпня 2024 року № MLYD-33FE-D2KE ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі 26 796,00 грн.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі 1 983,60 грн (28 779,60 грн - 26 796,00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 1 983,60 грн має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням заявнику можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу адвоката Герасимова Петра Олександровича як представника ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 25 квітня 2024 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев