Єдиний унікальний номер справи 755/1834/24
У Х В А Л А

06 серпня 2024 року Київськийапеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Журби С.О.

суддів Писаної Т.О., Приходька К.П.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту спільного проживання та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року позов повернуто позивачу. Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, позивач 10.06.2024 року направив апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне провадження, оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апелянтом порушено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на поважність причин його пропущення. В обґрунтування поважності причин пропуску строку апелянт зазначив, що копію повного тексту оскаржуваної ухвали він не отримував, а з текстом оскаржуваної ухвали він ознайомився 27.05.2024 року в ЄДРСР. Таким чином був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк, відтак вважає, що строк на апеляційне оскарження ухвали суду пропущений з поважних причин і підлягає поновленню.

Приписами ст. 354 ЦПК України визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Вказані доводи апелянта не можуть бути прийняті апеляційним судом з огляду на наступне:

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що наведені апелянтом доводи поважності пропуску процесуального строку не є обґрунтованими. З пояснень апелянта вбачається, що про наявність оскаржуваної ухвали він дізнався лише 27.05.2024 року з ЄДРСР, а копію повного тексту зазначеної ухвали взагалі не отримував.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до довідки про доставку електронного листа (а.с. 127) оскаржуване рішення було направлено на електронну адресу представника позивача (апелянта) - адвоката Тандира Д.В., 22.05.2024 року та того ж дня отримано останнім. Вказане рішення направлялось на електронну адресу представника апелянта - адвоката Тандира Д.В., яку останній зазначив у позовній заяві.

Відповідно до положень чинного процесуального законодавства, дії представника сторони по справі, в тому числі отримання повідомлення про засідання, отримання копій документів тощо, вчинені належним представником сторони, вважаються діями, вчиненими самою стороною.

У постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15 Верховний суд зазначив, що направлення судової кореспонденції на електронну адресу сторони у справі є належним повідомленням при умові, що цей учасник судового процесу повідомив цю електронну адресу та користувався нею - направляв до суду певні процесуальні документи.

При цьому в апеляційній скарзі апелянтом не було жодним чином обґрунтовано наявність обставин, які об`єктивно перешкоджали йому у поданні апеляційної скарги саме з 22.05.2024 року.

Зважаючи на викладене, апеляційний суд вважає наведені апелянтом причини пропуску строку неповажними, а апеляційну скаргу - такою, що підлягає залишенню без руху.

У відповідності до положень ч. 3 та ч.4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення встановлених законом строків, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші, відмінні від вже оцінених та відхилених судом, підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Окрім того, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху також і з огляду на наступне:

У відповідності до положень ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги мають бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Вказані вимоги закону в даному випадку виконані не були, докази сплати судового збору за подачу апеляційної скарги не подані.

Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в даному випадку складає 605, 60 грн. Вказаний судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами:

отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом`ян. р-н/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: 0026010

код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Документ про сплату судового збору має містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Підтвердження сплати судового збору (доплату) необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Відповідно до положень ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення заяви/скарги без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків. Якщо у визначений судом строк недоліки заяви/скарги будуть виправлені, заява/скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник/апелянт не усуне недоліки заяви/скарги у строк, встановлений судом, заява/скарга вважається неподаною і повертається такій особі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання апеляційної скарги на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку, якщо протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду не буде подано заяву із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані в ній підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С.О. Журба