Справа № 553/982/23
Провадження № 2/553/199/2024
У Х В А Л А

06.12.2024м. Полтава

Ленінський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого - судді Подмаркової Ю.М.,

за участі: секретаря судового засідання Макаренка Я.В.,

позивача за зустрічним позовом - ОСОБА_1 ,

представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ,

представника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - ОСОБА_6 ,

представника ОСОБА_7 - ОСОБА_8 ,

відповідача за зустрічним позовом - ОСОБА_5 ,

розглянувши питання про прийняття заяви про зміну предмета позову (уточненої зустрічної позовної заяви) від 27.11.2024 ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу,

в с т а н о в и в:

В провадженні Ленінського районного суду м. Полтави перебуває на розгляді цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виселення та зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення порядку користування житловим приміщенням та усунення перешкод в користуванні шляхом вселення.

18.10.2024 за вх. № 25450 до суду надійшла уточнена зустрічна позовна заява від 18.10.2024

27.11.2024 за вх. № 28970 до суду надійшла також надійшла уточнена зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , в якому позивачка за зустрічним позовом просить:

1) встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_7 та ОСОБА_1 (до шлюбу ОСОБА_9 ) з жовтня 2009 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 , як чоловіка та жінки.

У судовому засіданні позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 просили прийняти до розгляду уточнену зустрічну позовну заяву в редакції від 27.11.2024, яка надійшла до суду 27.11.2024.

Представник ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - ОСОБА_6 проти прийняття уточненої зустрічної позовної заяви не заперечував, однак вказав, що після її прийняття спільний її розгляд з первісним позовом буде недоцільним, вони не є взаємопов`язаними.

Відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_5 підтримала думку представника.

Представник ОСОБА_7 - ОСОБА_8 не заперечуючи проти прийняття уточненої зустрічної позовної заяви, вказала, що подальший їх спільний розгляд є неможливим, оскільки вони виникають із різних правовідносин.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 ГПК України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

З аналізу змісту позовних вимог ОСОБА_1 , заявлених у зустрічному позові та змісту позовних вимог, заявлених ОСОБА_1 в уточненій зустрічній позовній заяві від 27.11.2024, яка надійшла до суду 27.11.2024 вбачається, що заявлені в уточненій зустрічній позовній заяві вимоги є зміною предмета зустрічного позову ОСОБА_1 .

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово зазначає, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21).

З огляду на викладене, суд вважає можливим прийняти уточнену зустрічну позовну заяву від 27.11.2024 ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу.

Керуючись статтями 12, 43, 81, 84, 189,196-198, 200, 258-260 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Прийняти до розгляду уточнену зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу від 27.11.2024.

Встановити відповідачам за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на уточнену зустрічну позовну заяву.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (надання) відзиву до суду.

Встановити позивачці за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої, п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої, п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Головуючий Ю.М. Подмаркова