СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/4927/24

пр. № 2/759/2672/24

08 липня 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва

під головуванням судді Сенька М.Ф.,

за участю прокурора Лінер О.М., секретаря судового засіданн Пушкарського О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Святошинської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про визнання спадщини відумерлою та про витребування майна,

в с т а н о в и в:

У березні 2024 року керівник Святошинської окружної прокуратури міста Києва Тимошенко М. звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовною заявою в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про визнання спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 та складається з квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 36.10 кв.м, відумерлою, її передачу територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради, а також витребування від ОСОБА_1 вказаної квартири на користь Київської міської ради.

В обґрунтування позову зазначено, що Святошинською окружною прокуратурою міста Києва під час процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0001105 від 03.03.2023 встановлено порушення майнових інтересів територіальної громади міста, що потребує вжиття заходів реагування в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 72 років, що підтверджується актовим записом про смерть.

Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_1 . Заповіти та спадкові договори останньою не складались. Осіб, які є родичами або членами сім`ї померлої ОСОБА_2 не встановлено. Відповідно до інформації Святошинського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), викладеної в листах № 2963/33.8-80 від 28.11.2023 та № 198/33.8-80 від 07.02.2024, відсутні актові записи про шлюб, складених відносно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Встановлено, що на підставі рішення державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Волошиної Ж.Д. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 06.01.2022 право власності на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000) зареєстровано за ОСОБА_1 . Підставою для державної реєстрації права власності на вказаний об`єкт нерухомості став договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 від 04.02.2012, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буряк О.А. на спеціальному бланку нотаріального документа серії ВРП № 212260. Разом з тим, вказаний спеціальний бланк видавався приватному нотаріусу Житомирської області Чистякову А.О. та використовувався ним 04.02.2012 для посвідчення іншого правочину, що підтверджується листами ДП «НАІС» № 625/16.3-17 від 07.02.2024 та приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Чистякова А.О. від 08.05.2023 № 105/01-16. Оскільки спадкоємців у ОСОБА_2 немає, виникли підстави для звернення до суду.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 15.03.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 17.04.2024.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10.06.2024 закрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду на 08.07.2024.

Представник Святошинської окружної прокуратури м. Києва Лінер О.М. в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.

В судове засідання відповідач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про дату та час судового засідання, не з`явилась. Відзиву, заяв та клопотань від ОСОБА_1 не надходило.

Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що слідчим відділом Святошинського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001105 від 03.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України, за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами на підставі підроблених документів права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належала померлій ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 72 років померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується актовим записом про смерть № 23908 від 01.11.2021, складеним Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Згідно вказаного акту, документом, що підтверджує факт смерті є лікарське свідоцтво про смерть № 010-4634 від 18.10.2021, видане відділом судово-медичної експертизи трупів Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_1 . Заповіти та спадкові договори останньою не складались. Осіб, які є родичами або членами сім`ї померлої ОСОБА_2 не встановлено.

Встановлено, що квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 36,10 кв. м, на підставі договору купівлі-продажу від 26.10.2001 № 7769, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петровою С.М., належала ОСОБА_2 на праві приватної власності.

Відповідно до інформації Святошинського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), викладеної в листах № 2963/33.8-80 від 28.11.2023 та № 198/33.8-80 від 07.02.2024, відсутні актові записи про шлюб, складених відносно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За інформацією Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори від 30.11.2023 № 6299 у Спадковому реєстрі відсутні відомості про спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 (інформаційна довідка зі Спадкового реєстру від 27.11.2023 № 74898768).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 74898777 від 27.11.2023 в реєстрі наявні дані щодо заповітів ОСОБА_2 : № 805811 (№ 2-3609), посвідчений Четвертою Запорізькою державною нотаріальною конторою 28.05.1970; № 836636 (2-3023), посвідчений Шостою Запорізькою державною нотаріальною конторою 03.07.1990.

За інформацією Запорізького обласного державного нотаріального архіву від 05.01.2024 № 12/01-21 згідно Реєстру для реєстрації нотаріальних дій Четвертої Запорізької державної нотаріальної контори за період з 21.05.1970 року по 03.07.1970 року за реєстровим № 2-3609 від 28.05.1970 року прописано посвідчення заповіту від імені ОСОБА_4 , рік народження заповідача не прописано; згідно Реєстру для реєстрації нотаріальних дій Шостої Запорізької державної нотаріальної контори за період з 24.05.1990 року по 10.08.1990 року за реєстровим № 2-3023 від 03.07.1990 року прописано посвідчення заповіту від імені ОСОБА_4 , 1904 року народження.

Щодо посвідчення заповіту від імені ОСОБА_2 Четвертою Запорізькою державною нотаріальною конторою Запорізьким обласним державним нотаріальним архівом повідомлено, що дата народження заповідача не вказана, але згідно примірників заповітів посвідчених Шостою та Четвертою Запорізькими державними нотаріальними конторами візуально підпис заповідача на примірниках заповітів ідентичний.

Таким чином, відсутні заповіти та спадкові договори, укладені від імені ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22.11.2023 встановлено, що на підставі рішення державного реєстратора Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Волошиної Ж.Д. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 06.01.2022 індексний номер рішення №62767782 право власності на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000) зареєстровано за ОСОБА_1 , підстава державної реєстрації права власності - договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 від 04.02.2012, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буряк О.А.

З наявної в матеріалах справи копії договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 від 04.02.2012 встановлено, що останній укладено на спеціальному бланку нотаріального документу серії ВРП № 212260.

Відповідно до листа ДП «НАІС» № 625/16.3-17 від 07.02.2024 спеціальний бланк нотаріального документу серії ВРП № 212260 видано приватному нотаріусу Житомирської області Чистякову А.О. та витрачено ним 04.02.2012 для посвідчення договору про відчуження нерухомого майна.

Згідно листа приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Чистякова А.О. від 08.05.2023 № 105/01-16 бланк серії ВРП №212260 дійсно було отримано ним 09.12.2011 та витрачено ним же 04.02.2012 для посвідчення договору купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_4 , укладеного між ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Відповідно до листа Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації від 27.11.2023 № 107-7801 станом на 14.10.2021 (дату смерті ОСОБА_2 ) за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровано місце проживання 1 (однієї) особи, а саме померлої ОСОБА_8 .

За приписами статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті на життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Згідно із ч. 2 ст. 1277 ЦК України заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді за місцем відкриття спадщини.

З аналізу зазначених норм закону, суд зазначає, що умови, необхідні для визнання спадщини відумерлою, передбачені положеннями ст.1277 ЦК України, існують і підтверджені при розгляді даної заяви.

Враховуючи відсутність у померлої ОСОБА_2 спадкоємців за законом та за заповітом, у суду наявні підстави визнати відумерлою спадщину, яка відкрилась після її смерті та складається з квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 36,10 кв.м, а також передати її територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 16 ЦК України визначено право кожної особи звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з ч. 4 ст. 41 Конституції України, що кореспондується і з ч. 1 ст. 321 ЦК України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке воно здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Частиною 1 ст. 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 327 ЦК України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Згідно із ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Відповідно до ст.388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.

Верховний Суд неодноразово відзначав, що ефективним способом захисту прав власника, який не є фактичним володільцем індивідуально-визначеного майна, є звернення до суду з віндикаційним позовом до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, тобто з позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 у справі №811/1640/17 звернула увагу на те, що метою віндикаційного позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. При цьому належному способу захисту відповідає позовна вимога про витребування майна із чужого незаконного володіння, а належним відповідачем є особа, за якою зареєстроване право власності на нерухоме майно.

Аналізуючи викладене, суд вважає, що право на витребування майна з чужого незаконного володіння, передбачене ст. 387 ЦК України, переходить до спадкоємців власника, а за їх відсутності - до органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщин входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням.

Аналогічна права позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.05.2020 у справі № 522/11473/15-ц, від 29.04.2020 у справі № 754/4108/18-ц.

Останнім набувачем квартири згідно договору купівлі-продажу квартири від від 04.02.2012 року є ОСОБА_1 право власності якої на спірне майно зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Отже, саме у ОСОБА_1 як теперішнього володільця необхідно витребувати квартиру.

Враховуючи, що Київська міська рада, якій належить право розпорядження спірною квартирою, не була стороною договору купівлі-продажу квартири, згоду на відчуження майна не надавала, відповідне нерухоме майно вибуло з володіння власника не з його волі, іншим шляхом, а тому її право підлягає захисту.

Перехід спадкового майна у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини є юридичним наслідком відповідного судового рішення, який передбачено ч. 3 ст.1277 ЦК України.

Як передбачено п.11 ч.1 ст.346 ЦК України смерть власника є підставою припинення права власності.

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Звертаючись з позовною заявою до суду прокурор зазначав, що Київська міська рада неналежно здійснює захист інтересів територіальної громади на належне ій комунальне майно. Так, 08.01.2024 окружна прокуратура листом № 44-130вих-24 повідомила Київську міську раду про порушення інтересів територіальної громади за вказаним фактом та просила повідомити про вжиті заходи цивільно-правового характеру, спрямовані на визнання спадщини відумерлою та витребування спірної квартири на користь територіальної громади міста Києва.

Згідно інформації Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.01.2024 № 056-285 Київська міська рада не вживала заходи цивільно-правового характеру щодо захисту майнових інтересів територіальної громади. Також, Департамент просив прокуратуру звернутись до суду з відповідним позовом про визнання спадщини відумерлою та витребування квартири АДРЕСА_1 на користь територіальної громади міста Києва.

23 лютого 2024 року перший заступник керівника Святошинської окружної прокуратури м. Києва Ясь О. листом № 44-1018вих-24 повідомив Київську міську раду про прийняте рішення звернутися до Святошинського районного суду м. Києва з вказаним позовом.

Київська міська рада отримала вказане повідомлення прокурора, проте у процесі розгляду справи не скористалась своїм правом на судовий захист порушеного права територіальної громади стосовного спірного нерухомого майна, не спростувала в подальшому наявність обставин, на які посилається прокурор у позові, та навпаки, підтримала заявлені позовні вимоги, а тому визнала правомірність дій прокуратури.

Враховуючи вищенаведене, прокуратурою було дотримано порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме повідомлено Київську міську раду про порушення майнових інтересів територіальної громади міста Києва на належне їй майно, необхідність їх захисту, проте, Київська міська рада заходів щодо захисту таких інтересів та повернення майна не вжила. У зв`язку з чим прокурор обґрунтовано та правомірно звернувся з вказаним позовом до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позовні вимоги задоволено у повному обсязі з ОСОБА_1 підлягають судові витрати понесені на сплату судового збору в сумі 7241 (сім тисяч двісті сорок одна) грн. 50 коп.

Керуючись ст.ст. 10-13, 77-80, 259, 263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов керівника Святошинської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про визнання спадщини відумерлою та про витребування майна задовольнити.

Визнати відумерлою спадщину, після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , що складається з права власності на квартиру АДРЕСА_1 (загальна площа 36,10 кв.м), та передати її територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради.

Витребувати від ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНКОПП НОМЕР_1 ) на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради () квартиру АДРЕСА_1 (загальна площа 36,10 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), з одночасним припиненням права власності ОСОБА_1 на цю квартиру.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНКОПП НОМЕР_1 ) на користь Київської міської прокуратури (, банк ДКСУ м. Київ, код банку 820172, IBAN UA0011062, код класифікації бюджету - 2800) 7241 (сім тисяч двісті сорок одну) грн. 50 коп. судового збору.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Повний текст рішення складено 12.11.2024р.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Можливість отримати інформацію щодо справи, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://sv.ki.court.gov.ua.

Головуючий Сенько М.Ф.