печерський районний суд міста києва
пр. № 2-ві-59/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року Печерський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

секретаря Ємець Д.О.

розглянувши заяву позивача - ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Остапчук Тетяни Володимирівни від розгляду цивільної справи 760/24154/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Вільний селянин» про зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

26.11.2024 у провадження судді для розгляду надійшла заява, яку передано судді Ільєвій Т.Г. 28.11.2024, про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Остапчук Тетяни Володимирівни від розгляду цивільної справи 760/24154/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Вільний селянин» про зобов`язання вчинити дії.

Так, в обґрунтування відводу зазначено, що у заявника виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості головуючого судді Остапчук Т.В., у зв`язку з тим, що суддя під час розгляду даної цивільної справи відмовила в задоволенні клопотання про витребування доказів, з чим заявник не погоджується. Окрім цього, заявник вказує, що його клопотання не розглядаються у належні строки, а тому просить відвести суддю Печерського районного суду м. Києва Остапчук Т.В. від розгляду його позовної заяви.

На підставі ч. 8 статті 40 ЦПК України, заява про відвід судді розглядається без повідомлення учасників справи.

Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Таким чином, заявником не наведено, а судом не встановлено обставин, які б безпосередньо свідчили про упередженість головуючого судді у справі за його позовом, а також інших підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, які унеможливлювали б розгляд справи суддею та викликали необхідність її відводу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Зважаючи на доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку, що обґрунтування, наведені у ній, не можуть бути підставою для відводу судді у справі, являються суб`єктивним сприйняттям обставин і не свідчать про необ`єктивність або упередженість головуючого судді по суті справи, оскільки доводи заявника є необґрунтованими.

Окрім цього, суд звертає увагу, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Відтак, заявлений відвід не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1-19, 36-40, 352-353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви позивача - ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Остапчук Тетяни Володимирівни від розгляду цивільної справи 760/24154/23-ц за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Вільний селянин» про зобов`язання вчинити дії.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Тетяна ІЛЬЄВА