У Х В А Л А

"03" грудня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Петровська М.В., розглянувши заяву представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПОЗИКА» - Кузюкова Кирила Анатолійовича про ознайомлення з матеріалами цивільної справи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПОЗИКА», Акціонерне товариство «УКРСИББАНК», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ФІНАКТИВ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 і ОСОБА_3 про визнання договорів факторингу недійсними, -

встановив:

В провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває цивільна справа №295/12270/21.

02.12.2024 від представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПОЗИКА» - Кузюкова Кирила Анатолійовича через підсистему "Електронний суд" на адресу Корольовського районного суду м. Житомира надійшла заява про ознайомлення з матеріалами цивільної справи.

Дослідивши подану заяву про ознайомлення з матеріалами цивільної справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч.2 ст.183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч.3 ст.58 ЦПК України).

Процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 по справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21) зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Так, подана до суду заява підписана представником ОСОБА_4 , на підтвердження повноважень якого додано довіреність в порядку передоручення від 02.03.2023 № б/н та витяг з ЄДР про керівника товариства, сформовані в підсистемі «Електронний суд».

Разом з тим, документів на підтвердження повноважень у ОСОБА_4 діяти від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПОЗИКА» в порядку самопредставництва на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), тобто без окремого доручення, не додано.

Також, відповідно до положень ч.2 ст.245 ЦК України довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті.

В порушення вимог ч.2 ст.245 ЦК України, довіреність у порядку передоручення від 02.03.2023 не містить підпису посадової особи і печатки підприємства, а також вона не посвідчена нотаріально.

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду..

Враховуючи факт відсутності документального підтвердження повноважень ОСОБА_5 представляти інтереси відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПОЗИКА» в Корольовському районному суді м. Житомира, подана заява підлягає поверненню особі, яка її подала, на підставі ч.4 ст.183 ЦПК України.

Керуючись статтями 158, 183, 260, 261 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПОЗИКА» - Кузюкова Кирила Анатолійовича про ознайомлення з матеріалами цивільної справи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПОЗИКА», Акціонерне товариство «УКРСИББАНК», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ФІНАКТИВ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 і ОСОБА_3 про визнання договорів факторингу недійсними, - повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали про повернення заяви без розгляду надіслати особі, яка її подала.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви без розгляду не позбавляє його права на повторне звернення до суду із вказаною заявою за загальними правилами та на підставах, визначених Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали суду складено 03.12.2024.

Суддя М. В. Петровська