Справа № 211/759/23
Провадження № 2/211/30/24
У Х В А Л А

іменем України

02 грудня 2024 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченко С.В.,

за участю секретаря судового засідання Бірж Д.В.,

за участі позивача ОСОБА_1 , представника відповідача адвоката Севастянової І.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривий Ріг заяву ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження та призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вищевказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 09 лютого 2023 року прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження вказану цивільну справу та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 06 грудня 2023 року вирішено питання про виклик свідків, відмовлено у задоволенні клопотання представнику позивача про призначення судової експертизи, закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

До суду 02 12 2024 року надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про повернення на стадію підготовчого провадження для виклику свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5 . Пояснивши, що клопотання про допит даних свідків було заявлено стороною відповідача та дане клопотання було задоволено. Між тим, представник відповідача в судовому засіданні заявила про відмову у допиті даних свідків. Про допит даних свідків він теж бажав заявити клопотання , однак оскільки таке клопотання було заявлено стороною відповідача, то він цього не зробив. Допит даних свідків є важливим оскільки він має сумніви у вільному волевиявленні його батька при складанні заповіту і вважає, що заповіт був складений під тиском на батька з боку відповідача ОСОБА_2 .

Вислухавши позивача, який наполягав на клопотанні, представника відповідача, яка заперечувала проти заявленого клопотання, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За ст.. 197 ч 2 п 8 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

За нормами статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно із статтею 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд поряд з іншим постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 жовтня 2022 року у справі № 204/6085/20 (провадження № 61-21431св21), вказано, що «відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття. …

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21, зроблено висновок, що: «відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просив визнати недійсним заповіт, складений від імені ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 посвідчений 29 липня 2021 року нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Н.М.

В позовній заяві зазначено дві підстави визнання заповіту недійсним , а саме :

- під час складання заповіту його батьком на нього здійснювався вплив та тиск з боку ОСОБА_2 ;

-на час складання заповіту його батько не розумів значення своїх дій та не міг керувати ними.

В судовому засіданні на запитання представника відповідача позивач уточнив, що підставою визнання заповіту недійсниим є не розуміння його батьком значення своїх дій та не можливість керувати ними. Дане уточнення і стало підставою для відмови представника відповідача від допиту свідків, які нею були заявлені, оскільки дані свідки були присутні при складанні заповіту, а з огляду на уточнену підставу визнання заповіту недійсним відпала потреба їх допиту.

Зважаючи, що клопотання про їх допит на стадії підготовчого засідання від позивача та його представника не надходило, враховуючи підстави визнання заповіту недійсним, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.126,127 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 в частині повернення до стадії підготовчого провадження.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: С. В. Ткаченко

Повний текст ухвали складено 05 12 2024