ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року Дніпровський апеляційний суд в складі колегії:

головуючого судді: Новікової Г.В.

суддів:Гапонова А.В.,Никифоряка Л.П.

за участю секретаря Драгомерецької А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу представника Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом. В обґрунтування посилався на те, що він працював в Приватному акціонерному товаристві "ДТЕК Павлоградвугілля" у виробничому структурному підрозділі «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ДНІПРОВСЬКЕ» шахта «Самарська» на посаді гірника очисного забою з повним робочим днем в шахті.

Просив визнати протиправними дії Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визнання нещасного випадку на виробництві, що стався з ним 17 вересня 2023 року, не пов`язаним з виробництвом, та визнати нещасний випадок, таким, що пов`язаний з виробництвом.

Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" організувати розслідування нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 17 вересня 2023 року, скласти акт за формою Н1, та визнати нещасний випадок таким, що підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337, та є пов`язаним з виробництвом.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 100 000 грн. та понесені судові витрати.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2024 року позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправними дії Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визнання нещасного випадку, що стався 17 вересня 2023 року з ОСОБА_1 , не пов`язаним з виробництвом.

Визнано нещасний випадок, що стався 17 вересня 2023 року з ОСОБА_1 таким, що пов`язаний з виробництвом.

Зобов`язано Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" організувати розслідування нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 17 вересня 2023 року, скласти акт за формою Н-1 та визнати нещасний випадок таким, що підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337, та є пов`язаним з виробництвом.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 грн за невизнання виробничої травми.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь ОСОБА_1 понесені позивачем судові витрати у розмірі 22718,60 грн, з яких: 1718,60 грн судовий збір, 21000,00 грн витрати на професійну правничу допомогу.

В апеляційній скарзі представник ПрАТ"ДТЕК Павлоградвугілля" просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішеня про відмову у задоволенні позовних вимог. Вважає, що судом першої інстанції не прийнято до уваги, що на момент події ОСОБА_1 не приступив до виконання трудових обов`язків, згідно отриманого наряду та впливу на нього небезпечного виробничого фактору чи середовища, що могли б заподіяти шкоди його здоров`ю не зафіксовано.

Факту падіння та травми ніхто не бачив,комісією з розслідування не встановлено і сам позивач не зміг вказати точного місця де він начебто впав. Відсутні правові підстави для встановлення нещасного випадку,пов`язаного з виробництвом.

Позивач на підтвердження спричинення моральної шкоди посилався на відмову йому у оформленні акту Н-1, проте не надано жодних доказів моральних страждань на підставі саме даних обставин.Суд перебрав на себе функції комісії по визначенню чи відноситься нещасний висновок до такого, що пов`язаний з виробництвом.

Крім того, вважав,що відсутність детального опису наданих послуг є підставою для відмови у стягненні витрат на правову допомогу.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції залишити без змін,як законне та обґрунтоване, а апеляційну скаргу залишити без задоволення.

В судове засідання з`явився представник ОСОБА_1 адвокат Ілющенко А.А.. Від представника ПрАТ"ДТЕК Павлоградвугілля" надійшла заява про слухання справи у його відсутність.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційних скарг, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із того, що позивач, перебуваючи під землею, у шахті, отримав травму голови, однак відповідач безпідставно не визнає виробничу травму, що є неправомірним.Викладене свідчить про те, що вимоги позивача щодо визнання протиправними дій Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» щодо визнання нещасного випадку, що стався 17 вересня 2023 року з ОСОБА_1 , не пов`язаним з виробництвом, є обґрунтованими.

Тому необхідно зобов`язати Приватне акціонерне товариство"ДТЕК Павлоградвугілля" організувати розслідування нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 17 вересня 2023 року, скласти акт за формою Н1, та визнати нещасний випадок таким, що підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337, та є пов`язаним з виробництвом.

Проте такий висновок суперечить нормам матеріального і поцесуального права.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 17.09.2023 року у третю робочу зміну помічник начальника дільниці монтажно- демонтажних робіт видав наряд ланці працівників, у складі 1 -го машиніста гірничих виїмкових машин (МГВМ), 4-х гірників очисного забою (ГОЗ), 1-го електрослюсаря підземного, 1-го гірномонтажника на підривання (вручну) підошви виробки, демонтаж ремонти, монтаж рейкової колії, відкачку води на 1004 бортовому штреку. ГОЗ ОСОБА_1 отримав наряд на підривання виробки.

О 18 годині 56 хвилині робітники ланки, у тому числі позивач, разом з гірничим майстром ОСОБА_2 спустилися в шахту, сіли в пасажирський склад у навколо ствольному дворі гор.300 м., який доставив їх до сполучення Вентиляційного штреку з 1002 бортовим штреку де вони вийшли і далі пішли по 1002 бортовому штреку, 1003 Дренажному штреку до 1004 бортового штреку.

О 20 годині 30 хвилин, діставшись 1004 бортового штреку, робітники зупинились на сполученні 1004 бортового штреку з 1003 Дренажним штреком (близько 100 м від місця роботи 1004 бортовому штреку) для прийому їжі перед роботою.

О 21 годині 00 хвилин працівники разом з гірничим майстром пішли до місця ведення робіт, а ОСОБА_1 залишався на сполученні виробок, він пішов на 1003 Дренажний штрек «по нужді».

О 21:30 год ОСОБА_1 підійшов до гірничого майстра, який знаходився на 1004 бортового штреку і поскаржився на погане самопочуття.

Актом Н-1/НП розслідування нещасного випадку від 22.09.2023 /а.с. 11-15/, актом Н-1/НП розслідування нещасного випадку від 24.11.2023 року /а.с. 23-29/ комісією визначено, що на момент події ОСОБА_1 не приступив до виконання трудових обов`язків, згідно отриманого наряду та впливу на нього небезпечного виробничого фактору чи середовища, що могли б заподіяти шкоди його здоров`ю не зафіксовано, дана подія не підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків.

Комісія в акті Н-1/НП розслідування нещасного випадку від 24.11.2023 року висунула ймовірність, що ОСОБА_1 отримав садна голови у побуті.

Згідно із частинами першою, другою статті 153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган, крім випадків укладення між працівником та власником або уповноваженим ним органом трудового договору про дистанційну роботу.

У частинах першій та другій статті 13 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть.

Відповідно до частини другої статті 30 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Згідно зі статтею 171 КЗпП України роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» також установлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням із всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене в судовому порядку.

Отже, обов`язок провести розслідування нещасного випадку та оформити відповідні документи покладено на роботодавця, а в разі його відмови таке питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях

незалежно від форм власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначається Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних

випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. N 337.

Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Окрім того, пунктом 29 указаного Порядку визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено в судовому порядку. Якщо такий факт встановлено в судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації).

Пунктом 33 Порядку № 337 передбачено, що комісія (спеціальна комісія) зобов`язана:

- провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

- визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

- розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

- розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

- дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Згідно з пунктом 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Відповідно до пункту 52 Порядку № 337 обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, серед інших, є також:

- перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час;

- підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування працівника з цією метою по території підприємства (установи, організації) перед початком роботи та після її закінчення;

- раптове погіршення стану здоров`я потерпілого, одержання травм або його смерть під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або у разі, коли потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку;

Пунктом 53 Порядку № 337 визначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.

Відповідно до пункту 58 Порядку № 337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

Зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом.

Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний / не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення.

Суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, він не наділений такими повноваженнями, а може лише перевіряти правильність установлення такого факту іншими уповноваженими на те органами.Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2024 року у справі № 227/2301/21.

В актах розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 17 вересня 2023 року на ПрАТ"ДТЕК Павлоградвугілля», комісія дійшла висновку, що на момент події ОСОБА_1 не приступив до виконання трудових обов`язків, згідно отриманого наряду та впливу на нього небезпечного виробничого фактору чи середовища, що могли б заподіяти шкоди його здоров`ю не зафіксовано, дана подія не підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків.

Звертаючись до суду із заначеним позовом, позивач просив визнати протиправними дії Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визнання нещасного випадку на виробництві, що стався з ним 17 вересня 2023 року, не пов`язаним з виробництвом, та визнати нещасний випадок, таким, що пов`язаний з виробництвом.

Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" організувати розслідування нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 17 вересня 2023 року, скласти акт за формою Н-1, та визнати нещасний випадок таким, що підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337, та є пов`язаним з виробництвом.

Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» також установлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням із всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

Отже, за змістом вказаних норм роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний негайно своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку.

Процедура проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві врегульована Порядком № 337.

Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Для розслідування нещасного випадку, який стався 17 вересня 2023 року директором підприємства наказом №7124 від 18 вересня 2023 року була утворена комісія з розслідування нещасних випадків, тобто наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок, що відповідає положенням пункту 12 Порядку № 337

Згідно з пунктом 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Таким чином при повідомленні про нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 17 вересня 2023 року, вже на слідуючий день роботодавцем було утворено комісію з його розслідування.

За вказаних обставин роботодавцем в особі ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" було виконано вимоги законодавства щодо утворення комісії з розслідування нещасного випадку. За результатами розслідування саме комісія приймає рішення щодо визнання нещасного випадку пов`язаним чи не пов`язаним з виробництвом.

Визнаючи протиправними дії Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визнання нещасного випадку на виробництві, що стався з позивачем 17 вересня 2023 року, не пов`язаним з виробництвом, суд першої інстанції не прийняв до уваги, що роботодавцем протиправності дій не було допущено і в даному випадку це не є належним способом захисту порушених прав, оскільки рішення про те,чи пов`язаний нещасний випадок з виробництвом приймається відповідною комісією. Рішення ж комісії з розслідування нещасного випадку про визнання нещасного випадку не пов`язаним з виробництвом не може бути підставою для визнання дій роботодавця протиправними.

За таких обставин підстави для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправними дій Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визначення нещасного випадку не пов`язаним з виробництвом відсутні. Тому позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

При вирішенні спору судом першої інстанції визнано нещасний випадок, що стався 17 вересня 2023 року з ОСОБА_1 таким, що пов`язаний з виробництвом. Зобов`язано Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" організувати розслідування нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 17 вересня 2023 року, скласти акт за формою Н-1 та визнати нещасний випадок таким, що підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337, та є пов`язаним з виробництвом.

Згідно з пунктом 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом.

Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний / не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення.

Суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом. Така правова позиція вкладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2024 року у справі № 227/2301/21.

Суд першої інстанції вказаного не врахував та дійшов помилкового висновку про визнання нещасного випадку, що стався 17 вересня 2023 року з ОСОБА_1 таким, що пов`язаний з виробництвом у судовому порядку, зобов`язавши Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" організувати розслідування нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 17 вересня 2023 року, скласти акт за формою Н-1, оскільки суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, а тим більше встановлювати такий факт у резолютивній частині судового рішення. Тому судове рішення у цій частині підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні цієї позовної вимоги.

Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду та судом може бути встановлено факт настання нещасного випадку, однак такі вимоги позивачем не заявлялися. Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Вимоги про відшкодування моральної шкоди є похідними від основних вимог, оскільки основні позовні вимоги не підлягають задоволенню, то немає підстав для стягнення моральної шкоди.

Відповідно до статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За встановлених обставин є підстави для задоволення апеляційної скарги, при ухваленні судового рішення судом першої інстанції допущено порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішеня про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції, то судові витрати відносяться за рахунок позивача.

Керуючись ст. ст.368, 376, 382,384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" задовольнити.

Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2024 року скасувати.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" про визнання протиправними дій, визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: