Справа №274/9229/24
Провадження №2/0274/2142/24
Ухвала

про повернення позовної заяви

03.12.2024 року Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом -

в с т а н о в и в:

27.11.2024 представник позивача ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_4 , подав до суду через систему "Електронний суд" зазначену позовну заяву, згідно якої просить визнати за ОСОБА_1 , частку у праві власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_5 , а саме у спадковому майні квартирі АДРЕСА_1 ; земельній ділянці, яка розташована на території АДРЕСА_2 .

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 28.11.2024 вказану позовну заяву залишено без руху, надано позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, а саме: для визначення належного складу учасників справи, надання документів належної якості та належного обґрунтування обставин справи, з наданням підтверджуючих ці обставини доказами, сплатити судовий збір.

На виконання вимог вказаної ухвали суду, 03.12.2024 від представника позивача до Бердичівського міськрайонного суду надійшла заява про усунення недоліків з доданою до неї позовною заявою в новій редакції у якій змінено предмет та підстави позову, виключено вимоги про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, натомість, заявлено нові позовні вимоги: визнати недійсним заповіт складений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 від 10.09.2021 року, зареєстрований за № 1494 приватним нотаріусом Бердичівського нотаріального округу Житомирської області Пашинським Олегом Миколайовичем та виключити з єдиного реєстру заповітів та спадкових справ відомості про реєстрацію заповіту складеному ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 № 1494 від 10.09.2021 року на ім`я ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 засвідченому приватним нотаріусом Бердичівського нотаріального округу Житомирської області Пашинським Олегом Миколайовичем (відповідно Положення про єдиний реєстр спадкових справ»; визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину видане на ім`я ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 з померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 засвідченому державним нотаріусом Бердичівського державної нотаріальної контори Житомирської області Ганною Анатоліївною Денисенко (відповідно Положення про єдиний реєстр спадкових справ», та виключити з єдиного реєстру заповітів та спадкових справ відомості про реєстрацію свідоцтва про право на спадщину на ім`я ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , засвідченому державним нотаріусом Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області Ганною Анатоліївною Денисенко (відповідно Положення про єдиний реєстр спадкових справ».

Дослідивши позовну заяву в новій редакції, подану представником позивача на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишаючи позовну заяву без руху, суддею встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданої позовної заяви, а саме шляхом визначення належного складу учасників справи, надання документів належної якості та належного обґрунтування обставин справи, з наданням підтверджуючих ці обставини доказами, тощо.

У той же час, дослідивши позовну заяву в новій редакції, встановлено, що позивачем та його представником виключено вимогу про про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

За таких обставин, суд вважає, що подаючи позовну заяву в новій редакції позивач та його представник повністю змінили предмет позову та підстави позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Право, передбачене ч. 3 ст. 49 ЦПК України, а саме зміна предмету позову або підстав позову виникає у позивача з моменту відкриття провадження у суді першої інстанції, при цьому Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали можливість зміни позивачем предмету або підстав позову до відкриття провадження у справі.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Таким чином, питання щодо зміни предмета або підстав позову вирішується судом під час розгляду справи, в той же час позивачем та його представником всупереч вимог цивільного процесуального законодавства, на виконання ухвали суду про залишення позову без руху подано новий самостійний позов, який не свідчить про виконання вимог ухвали Бердичівського міськрайонного суду від 28.11.2024 року.

Зміна предмета та підстав позову ( подання нового самостійного позову) не є способом усунення виявлених судом недоліків позовної заяви та не звільняє позивача та його представника від обов`язку щодо виконання вимог ухвали суду від 28.11.2024.

Отже, подана позовна заява в новій редакції, не може вважатися належним усуненням недоліків первісної позовної заяви, оскільки відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України, такі недоліки повинні бути усунуті саме у спосіб, який встановлено судом.

Встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання заявником цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки позивачем та його представником недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі Бердичівського міськрайонного суду від 28.11.2024 року у спосіб, визначений в ній не усунуто, позовна заява ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185, 188, 258-261,354 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Позовна заява ОСОБА_1 про визнання заповіту від 10.09.2021 року № 1494 недійсним, подана в межах розгляду справи № 274/9229/24 також підлягає поверненню без розгляду, позивач не позбавлений право звернутися до суду з даною позовною заявою в порядку цивільного судочинства, як окремим позовом.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Т.М.Вдовиченко