СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-н/759/501/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Кравченко Ю.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» (далі - Товариство) про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з постачання та розподілу електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

24.07.2024 до суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшла товариства про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з постачання та розподілу електричної енергії.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2024 головуючим суддею визначено Кравченка Юрія Вікторовича. Справа передана судді 29.07.2024.

Дослідивши заяву та додатки до неї, суддя дійшов таких висновків.

Згідно із ч. 3 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, електронних комунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу (частина друга статті 167 ЦПК України).

Відповідно до положень частин 5-7 статті 165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання (перебування) особи відповідного звернення суду. Суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ЦПК України у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 169 ЦПК України після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові до його електронного кабінету, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного. Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб

Системне тлумачення зазначених норм дає підстави для висновку, що необхідність встановлення зареєстрованого місця проживання (перебування) фізичної особи - боржника зумовлене обов`язком суду надіслати боржникові заяву про видачу судового наказу з доданими до неї документами після його видачі.

Специфіка наказного провадження полягає в тому, що розгляд заяви про видачу судового наказу проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника. Тобто боржник не знає і в силу приписів розділу ІІ ЦПК України не повинен знати про розгляд його справи в наказному провадженні.

За таких обставин, неможливість установити зареєстроване місце проживання (перебування) боржника нівелює його право на подання заяви про скасування судового наказу і не узгоджується із засадами змагальності та рівності сторін.

Відповідно до інформації щодо реєстрації місця проживання особи № 116457688 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ІТС «Реєстр територіальної громади Києва» не знайдений.

У Єдиному державному демографічному реєстрі адреса реєстрації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня, що підтверджується відповідями № 725567, 725577 від. 06.08.2024.

Отже, отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, тому у видачі судового наказу слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 160, 161, 165, 169, 170, 258-261, 353-355ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У видачі судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з постачання та розподілу електричної енергії, відмовити повністю.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги», що відповідно ч. 2 ст. 161 ЦПК України їх вимоги можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко.