29.11.2024 Справа № 756/9667/24
Унікальний № 756/9667/24
Провадження №2-о/756/511/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2024 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Яценко Н.О.,

за участі секретаря Євтушик В.І.,

розглянувши у закритому засіданні в залі суду в м.Києві в заяву ОСОБА_1 , заінтересована особи: Акціонерне товариство "Універсал Банк" про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник - ОСОБА_1 звернулась до суду в порядку цивільного судочинства із заявою про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи головуючим у справі визначено суддю Яценко Н.О.

Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 02 серпня 2024 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Сторони в судове засідання не з`явились повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили суд вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з огляду на таке.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду (такий висновок суду відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 р. по справі №658/1141/18, провадження № 61-3617св19).

Звертаючись до суду з заявою про розкриття банківської таємниці заявник в додатках вказує клопотання про розгляд справи без її участі, проте Оболонським районним судом міста Києва 31.07.2024 складений акт про те, що на адресу суду надійшла заява про розкриття банківської таємниці від ОСОБА_1 , при цьому було виявлено наступні недоліки: відсутній додаток № 4 - клопотання про розгляд справи без участі. (а.с. 27)

Заявник в судове засідання призначене 16.10.2024 р. о 09 год. 45 хв. не з`явилась, про розгляд справи повідомлялася направленням смс-повідомлення про виклик про що свідчить довідка про доставку смс-повідомлення від 19.08.2024 року. (а.с.33).

29.11.2024 р. о 10 год. 00 хв. заявник повторно не з`явилася в судове засідання, про розгляд справи повідомлялася повісткою, яку вона отримала особисто, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення від 16.11.2024 року, а також направленням повідомлення про виклик у додаток «Viber» про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додаток «Viber» від 06.11.2024 року. Заяв про розгляд справи без участі заявника до суду не надходило, а тому враховуючи повторну неявку, належним чином повідомленого заявника, в судові засідання, суд доходить до висновку, що заяву ОСОБА_1 , заінтересована особи: Акціонерне товариство "Універсал Банк" про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю слід залишити без розгляду відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Разом з тим, залишення заяви без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особи: Акціонерне товариство "Універсал Банк" про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю - залишити без розгляду, роз`яснивши, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.О. Яценко