Справа № 755/9169/24
У Х В А Л А

Іменем України

06 серпня 2024 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя О. Грегуль, секретар судового І. Вакуленко, справа № 755/9169/24

ОСОБА_1 - позивач

ОСОБА_2 - відповідач

Вимоги позивача: стягнення аліментів

Новікова В.О. - представник/адвокат позивача

ВСТАНОВИВ:

Позивачем подано позов про стягнення аліментів з проханням 1) Стягнути аліменти на утримання динини у твердій грошовій сумі в розмірі 4011,53 грн.; 2) Стягнути аліменти за минулий період у сумі 11052,83 грн.; 3) Стягнути 10000 грн. - правничої допомоги; 4) Стягнути 550 грн. - судових витрат за переклад.

Підсудність справи № 755/9169/24 Деснянському районному суду м. Києва визначена ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30.05.2024 (суддя Галаган В.І.).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 26.06.2024 позов залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 26.06.2024 прийнято справу до свого провадження та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

Про час і місце розгляду справи всі учасники справи повідомлялись належним чином через повідомлені і доступні суду засоби зв`язку відповідно: поштою, електронною поштою, SMS, додаток «Дія», а також інформація про рух справи розміщується на офіційному сайті суду і є загальнодоступною.

У судовому засіданні адвокатом позивача подано заяву про залишення частини позовних вимог без розгляду, а також адвокат позивача не заперечував проти залишення частини позовних вимог без розгляду за відсутності відповідача.

Відповідач у судове засідання не з`явився і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надав.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

З урахуванням викладеного і ст. 128-131, 223 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для вирішення питання про залишення частини позовних вимог без розгляду за відсутності відповідача.

Вислухавши адвоката, дослідивши матеріали справи, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, 1. Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: 5) позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

ЄСПЛ підкреслив, що право на доступ до суду є невід`ємним аспектом гарантій, закріплених у Європейській конвенції з прав людини, посилаючись на принципи верховенства права та уникнення свавілля, які лежать в основі багатьох Конвенції. Можливі обмеження вищезазначеного права не повинні обмежувати доступ, наданий особі, таким чином або в такому обсязі, щоб була порушена сама суть права. Так, ЄСПЛ зазначив, що, застосовуючи процесуальні норми, суди повинні уникати надмірного формалізму, який би зашкодив справедливості розгляду.

У зв`язку з тим, що подання заяви це право особи, заява про залишення частини позовних вимог без розгляду задовольняється.

Керуючись ст. 258, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву про залишення частини позовних вимог без розгляду.

Залишити без розгляду подані у справі № 755/9169/24 позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , остання відома адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про стягнення аліментів за минулий період у сумі 11052,83 грн. та стягнення 550 грн. - судових витрат за переклад.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів.

Згідно ст. 261 ЦПК України, 1. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. 2. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

СУДДЯ: