Справа № 192/265/23
Провадження № 2/192/44/24
Ухвала

Іменем України

02 серпня 2024 року

Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючої судді Ковальчук Н.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Сафонової Р.В.,

прокурора Лозовського К.І.,

представника Солонянської селищної ради Лисенка С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт Солоному Солонянського району Дніпропетровської області розглянувши цивільну справу за позовом керівника Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Солонянської селищної ради та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Дніпропетровський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

встановив:

Керівник Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Солонянської селищної ради та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Дніпропетровський рибоохоронний патруль) звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави в особі Солонянської селищної ради, , шкоду, заподіяну державі незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища в розмірі 57131,00 грн на рахунок № UA0004463, ГУК У Дніпропетровській області/ТГ смт Солоне/24062100, , ККД 24062100, Банк отримувача: Казначейство України, найменування коду класифікації доходів бюджету «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».

Позов обґрунтовується тим, вироком Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 15.11.2022 у справі № 192/1007/22 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено йому покарання у виді обмеження волі строком на 2 (два) роки, на підставі ст. 75 КК України ОСОБА_1 звільнено від відбування призначеного покарання з випробуванням з іспитовим строком терміном 1 (один) рік. Вироком встановлено, що ОСОБА_1 08.07.2022, близько 18 год 30 хв, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом в період весняно-літньої заборони лову риби, в порушення ст. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, в яких визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених з сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, що призвело до завдання істотної шкоди держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області та в порушення п. 2 Розпорядження начальника обласної військової адміністрації Дніпропетровської ОДА № 87/0/527-22 від 29.03.2022 «Про заборону використання суден та вилов водних біоресурсів на водоймах Дніпропетровської області у період воєнного стану», відповідно до якого заборонено вилов водних біоресурсів шляхом промислового, любительського та спортивного рибальства на водних об?єктах Дніпропетровської області, за допомогою заздалегідь заготовленого та привезеного із собою забороненого знаряддя лову, а саме жилкової рибальської сітки, за допомогою саморобного плаваючого засобу - надувної резинової автомобільної камери, вийшов на воду річки Дніпра поблизу с. Микільське-на-Дніпрі Солонянського району Дніпропетровської області. В подальшому, відійшовши від берега річки на деяку відстань, ОСОБА_1 незаконно встановив у воді річки Дніпро заздалегідь заготовлене та привезене із собою заборонене знаряддя лову, а саме: одну жилкову рибальську сітку. Після чого повернувшись на берег річки, залишився на березі охороняти сітку. Того ж дня, а саме 08.07.2022, приблизно 19 год 20 хв, ОСОБА_1 , знаходячись у вказаному місті знову, за допомогою саморобного плаваючого засобу - надувної резинової автомобільної камери, вийшов на воду річки Дніпра, поблизу с. Микільське-на-Дніпрі Солонянського району Дніпропетровської області, де продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом зняв раніше встановлену ним одну жилкову рибальську сітку, в якій вже знаходились водні живі біоресурси, саме: карась сріблястий в кількості 10 одиниць; сазан в кількості 4 одиниці; рак в кількості 1 одиниця; судак в кількості 1 одиниця; окунь в кількості 4 одиниці; лящ в кількості 2 одиниці; окунь в кількості 4 одиниці; лящ в кількості 2 одиниці; товстолоб в кількості 1 одиниця, тим самим незаконно добув їх. Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_1 спричинив істотну шкоду інтересам держави у сфері охорони навколишнього середовища на загальну суму 57137,00 грн. Цивільний позов Управління Державного Агентства рибного господарства у Дніпропетровській області у кримінальному провадженні до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням, не заявлявся. Вказаний вирок Солонянського районного суду Дніпропетровської області набрав законної сили 16 грудня 2022 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

У позовній заяві зазначається, що прокурор звертається до суду в інтересах держави у зв?язку з тим, що захист цих інтересів неналежним чином здійснює орган державної влади та місцевого самоврядування - Солонянська селищна рада та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Дніпропетровський рибоохоронний патруль), до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, оскільки останні до судів з відповідним позовом про стягнення шкоди не зверталися.

Шкода в розмірі 57137,00 грн, заподіяна незаконним виловом живих біоресурсів, підлягає стягненню з ОСОБА_1 у повному обсязі на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету.

Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ», ст. 21 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, за провадженням рибогосподарської діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення.

Також, відповідно до Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України № 229 від 15.07.2016, Дніпропетровський рибоохоронний патруль є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, яке діє в складі Державного агентства рибного господарства України та виконує завдання щодо реалізації державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів, регулювання рибальства.

Згідно п. 7.4 Положення Дніпропетровський рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб?єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів.

У судовому засіданні прокурор та представник Солонянської селищної ради позов підтримали.

Відповідач подав заяву, у якій просив розгляд справи проводити без його участі та повідомив, що не заперечує щодо задоволення позовних вимог.

Заслухавши прокурора та представника Солонянської селищної ради, дослідивши наявні у справі докази, суд дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що вироком Солонянського районного суду Дніпропетровської від 15 листопада 2022 року у справі № 192/1007/22 ОСОБА_1 було визнано винним у пред`явленому обвинуваченні за ч. 1 ст. 249 КК України, його дії кваліфіковані як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду. Згідно з вироком суду своїми умисними діями ОСОБА_2 завдав шкоду державі в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області на загальну суму 57 137,00 грн.

У вироку вказано, що представник потерпілого ОСОБА_3 відмовилася від цивільного позову, а така відмова прийнята судом. Також представник потерпілого зазначила, що не має претензій до обвинуваченого.

Прокурор у справі, що розглядається, посилається, зокрема, на те, що відповідно до Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України № 229 від 15.07.2016, Дніпропетровський рибоохоронний патруль є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, яке діє в складі Державного агентства рибного господарства України та виконує завдання щодо реалізації державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів, регулювання рибальства. Згідно п. 7.4 Положення Дніпропетровський рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб?єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до ч. 1, п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 64-1, 66, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами. Джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

У позовній заяві зазначається, що завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів.

Тобто, звертаючись до суду з цивільним позовом у кримінальному провадженні у справі № 192/265/23, представник цивільного позивача ОСОБА_3 , діяла в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області. У разі задоволення цивільного позову, кошти на відшкодування збитків підлягали б перерахування на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України були б розподілені до Державного, обласного та місцевого бюджетів. Тобто, представник цивільного позивача діяла, в тому числі і в інтересах територіальної громади.

Згідно з ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно з ч. 3 ст. 61 КПК України цивільний позивач має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право підтримувати цивільний позов або відмовитися від нього до видалення суду в нарадчу кімнату для ухвалення судового рішення.

Як було встановлено судом, представник потерпілого ОСОБА_3 відмовилася від цивільного позову, та така відмова прийнята судом.

Доказів оскарження ухвали про закриття провадження за цивільним позовом суду не надано.

Суд зазначає, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

За таких обставин провадження у справі за позовом керівника Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Солонянської селищної ради та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Дніпропетровський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди потрібно закрити.

Суд погоджується з тим, що з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, мали право звернутись і Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, і Солонянська селищна рада. У будь-якому випадку, як вже зазначалось вище, кошти на відшкодування збитків підлягали б перерахування на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, із якого були б розподілені до державного, обласного та місцевого бюджетів.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, таке право в інтересах держави вже було реалізовано Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області у межах кримінального провадження.

Суд звертає увагу, що принцип правової визначеності є одним з основоположних аспектів верховенства права.

Керуючись ст.ст. 255, 260 ЦПК України,

постановив:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом керівника Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Солонянської селищної ради та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Дніпропетровський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвалу суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повна ухвала складена 07 серпня 2024 року.

Суддя Н.В. Ковальчук