Справа № 308/5429/21
У Х В А Л А

про залишення клопотання без розгляду

06 листопада 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., ознайомившись з матеріалами клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які діють в інтересах ОСОБА_3 , заінтересована особа: Органу опіки та піклування виконавчого комітету Ужгородської міської ради про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною,-

ВСТАНОВИВ:

31 жовтня 2024 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною, в якому просить продовжити відносно ОСОБА_3 строк дії рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 вересня 2022 року.

04 листопада 2024 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.11.2024 року матеріали цивільної справи передані судді Бенца К.К.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Частиною 1 ст. 300 ЦПК України визначено, що суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років, що передбачено в ч. 6 ст. 300 ЦПК України.

Згідно ч. 7 ст. 300 ЦПК України, клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 300 ЦПК України, клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

Згідно ч. 9 ст. 300 ЦПК України, суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною до закінчення строку його дії в порядку, встановленому статтею 299 цього Кодексу.

Як вбачається з клопотання, рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 22.09.2022 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (мешканця АДРЕСА_1 ) визнано недієздатним.

Як передбачено ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення Європейського суду з прав людини від 28.11.1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), заява №28342/95. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду.

Згідно з практикою ЄСПЛ для забезпечення оптимального співвідношення права на доступ до правосуддя та принципу правової визначеності у процесі прийняття судом рішення про поновлення строку на звернення до суду мають враховуватися: 1) особливі обставини кожної конкретної справи у системному зв`язку з причинами пропуску строку на звернення до суду; наявність причин непереборного та об`єктивного характеру пропуску строку на звернення до суду; 2) характер права, для захисту якого надійшло звернення до суду, та його значення для сторін; 3) період, який минув з моменту пропуску строку, правові наслідки його поновлення або не поновлення; 4) наявність публічного (суспільного та, меншою мірою, державного) інтересу у справі; 5) фундаментальність значення справи для судової та правозастосовної практики.

Одним із визначальних критеріїв для прийняття судом рішення про поновлення чи непоновлення строку є досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, з обов`язковим врахуванням того, що одним з основних елементів принципу верховенства права є принцип правової визначеності. При цьому дотримання строків однаковою мірою стосується всіх учасників судового спору, які мають абсолютне право на справедливий розгляд справи упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на те, що безпідставне поновлення судами строків є порушенням конвенційних прав та порушенням права на справедливий суд.

Можливість отримати своєчасний судовий захист є головним аспектом реалізації права на доступ до правосуддя. Однак, вказане право не може бути абсолютним і його реалізація повинна бути здійснена в межах певних процесуальних строків.

З аналізу наведених вище норм процесуального права вбачається, що заявник наділений правом звернутись до суду з клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною за обов`язкової умови - до закінчення строку дії рішення (не пізніше ніж за п`ятнадцять днів) про визнання фізичної особи недієздатною.

Проте, клопотання подано до суду лише 31 жовтня 2024 року після спливу строку дії попереднього рішення від 22 вересня 2022 року, тобто поза процесуальним строком.

Суддя зауважує, що згідно частин 1 та 2 ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України.

Частиною 1 ст. 40 ЦПК України передбачено, що фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це.

Відповідно до частин 1, 2 та 3 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину. Правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун.

З аналізу наведених положень закону суддя дійшла висновку, що після спливу строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною встановлені в ньому юридичні факти втрачають свою дію. Відповідно, особа, щодо якої було ухвалено таке рішення, вже не вважається недієздатною, а вважається особою, здатною керувати своїми діями, набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатною своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. При цьому, права та обов`язки опікуна, визначені у Главі 6 ЦК України, припиняються.

Строк дії рішення Ужгородського міськрайонного суду від 22.09.2022 року про визнання фізичної особи недієздатною встановлено відповідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України.

З рішення суду від 22.09.2022 року вбачається, що заявниками пропущено строк для звернення з даним клопотанням, строк дії рішення відповідно до вимог ст. 300 ЦПК України закінчився.

Суддя звертає увагу також і на те, що поновлення строку для звернення до суду з цим клопотанням не призведе до настання юридичних наслідків. Згідно ч. 9 ст. 300 ЦПК України, суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною до закінчення строку його дії у даному випадку до 22.10.2024 року. Подання до суду цього клопотання після дворічного строку унеможливлює виконання судом указаної норми закону. Отже поновлення строку для звернення до суду з клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною у даному випадку неможливе.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом; документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З урахуванням викладеного, у зв`язку з пропуском строку для звернення до суду з клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною і неможливістю його поновлення, клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які діють в інтересах ОСОБА_3 , заінтересована особа: Органу опіки та піклування виконавчого комітету Ужгородської міської ради про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною підлягає залишенню без розгляду.

Разом з тим, суддя роз`яснює заявникам, що вони не позбавлені права звернутися до суду із заявою про визнання особи недієздатною та призначення опікуна в порядку окремого провадження, відповідно до норм ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 8 Конституції України, ст. ст. 39, 40, 41 ЦК України, ст. ст. 120, 122, 123, 126, 127, 258, 259, 260, 300, 354, 355 ЦПК України, суддя, -

ухвалила:

Клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які діють в інтересах ОСОБА_3 , заінтересована особа: Органу опіки та піклування виконавчого комітету Ужгородської міської ради про продовження строку дії рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною- залишити без розгляду.

Роз`яснити заявникам, що залишення без розгляду клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною не позбавляє права звернення до суду із заявою про визнання особи недієздатною та призначення опікуна в загальному порядку, установленому законом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца