Справа № 301/3039/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" жовтня 2024 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області в складі:

Головуючої судді: Даруди І.А.,

секретаря судових засідань: Сатін Н.М.

за участі:

заявника: ОСОБА_1

представника заявника: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Іршава цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , де заінтересована особа Керецьківська сільська рада про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернулася до Іршавського районного суду Закарпатської області із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій просить встановити факт родинних відносин а саме, що вона ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною дочкою ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Березово, Хустського району, Закарпатської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

В обґрунтування своїх вимог заявник зазначає, що вона ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 (копія свідоцтва про народження додається), проживає у АДРЕСА_1 .

Батьком заявниці є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 (копія паспорту додається), який також проживає з нею за вищевказаною адресою.

В ході звернення до органу місцевого самоврядування для з`ясування питання щодо можливості оформлення заповіту батьком заявниці ОСОБА_4 в її інтересах, представник цього органу звернула увагу на те, що в особистих документах, а саме у паспорті батька заявниці та у його ідентифікаційному номері, запис його імені не співпадає з записом його імені в свідоцтві про народження заявниці ОСОБА_1 ..

Оскільки, у свідоцтві про народження ОСОБА_1 , її батько ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 записаний як ОСОБА_5 .

Заявник ОСОБА_6 та її представник - адвокат Гецко М.М. в судовому засіданні вимоги, які були викладені в заяві підтримали та просили такі задовольнити.

Представник заінтересованої особи Керецьківської сільської ради в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом надсилання судових повісток про виклик до суду, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Дослідивши матеріали справи, та враховуючи, що у справі наявні достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін, суд приходить до висновку, що заява є підставною та підлягає задоволенню, оскільки в судовому засіданні встановлені ті обставини на які посилається заявник в своїй заяві.

У відповідності до вимог ст. 293 ЦПК України, суди розглядають справи, зокрема, встановлення фактів, що мають юридичне значення, а згідно п.6 ч.1 ст. 315 ЦПК України належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, імя, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, імям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Судом встановлено, у свідоцтві про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 (а.с.5), її батько, який згідно паспорту громадянина України серії НОМЕР_3 - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 , був записаний як ОСОБА_5 .

Судом також було досліджено довідку видану виконавчим комітетом Керецьківської сільської ради Хустського району Закарпатської області за №49 від 29 серпня 2024 року, про те, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 є батьком заявниці в даній справі - ОСОБА_1 .

Також, в судовому засіданні судом було допитано свідка - матір заявниці ОСОБА_7 , яка стверджувала, що батьком ОСОБА_1 є ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 , якого в свідоцтві про народження було помилково записано як ОСОБА_5 .

Отже, оцінивши всі надані докази, врахувавши пояснення заявниці ОСОБА_1 , покази свідка ОСОБА_8 , суд прийшов до висновку, що розбіжності у «імені» батька заявниці допущені по причині вільного його викладення відповідними посадовими особами, які видавали відповідні документи. Через допущену помилку в правовстановлюючих документах заявник ОСОБА_1 не зможе як спадкоємець за законом оформити у встановленому законом порядку своє право власності на спадкове майно, а тому суд погоджується з обставинами викладеними в позовній заяві, вважає позовні вимоги підставними та такими, що підлягають до задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні викладений в ч.1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Згідно з п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Однак, суд зазначає, що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).

Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними.

Разом з тим, згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно роз`яснень, викладених в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Приймаючи до уваги підтвердження обставин викладених в заяві, а саме родинних відносин між заявником ОСОБА_1 та її батьком ОСОБА_4 , а також те, що встановлення юридичного факту має значення для охорони прав та інтересів заявника, оскільки остання позбавлена можливості у позасудовому порядку встановити вказаний факт, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви та встановлення факту того, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною дочкою ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Березово, Хустського району, Закарпатської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 81, 89, 141, 263-265, 268, 293, 294, 315, 319 ЦПК України, суд

Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 , де заінтересована особа Керецьківська сільська рада про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною дочкою ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у селі Березово, Хустського району, Закарпатської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 04.10.2024 року.

Суддя: І.А.Даруда