головуючий у суді І інстанції Сташків Т.Г.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

04 грудня 2024 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Зайцева Івана Юрійовича на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 13 вересня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Обухівська державна нотаріальна контора Київської області, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Поручник Альона Юріївна, про визнання заповіту недійсним, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 13 вересня 2024 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Обухівська державна нотаріальна контора Київської області, приватний нотаріус КМНО Поручник А.Ю., про визнання заповіту недійсним - зупинено у зв`язку зі смертю ОСОБА_2 , до залучення у справі правонаступника.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Зайцев І.Ю. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 13 вересня 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Разом з апеляційною скаргою представником ОСОБА_1 - адвокатом Зайцевим І.Ю. заявлено клопотання про звільнення апелянта від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, яке мотивовано тим, що відповідач не має жодних доходів, а сплата судового збору є надто обтяжливою матеріальною обставиною для неї

Згідно з частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за наявності хоча б однієї з таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або: 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної особи. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є скрутний майновий стан заявника.

Так, на підтвердження зазначених доводів щодо звільнення від сплати судового збору апелянтом було долучено до апеляційної скарги:

- копію довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 за 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2009, 2010, 2011, 2018 роки на ім`я ОСОБА_1 , що також не охоплює попереднього календарного року (2023 рік).

Звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, тому відбувається на розсуд суду в кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених у клопотанні підстав.

Враховуючи наведене, надані докази не свідчать про тяжке майнове становище скаржника та про відсутність у нього інших доходів на момент подання апеляційної скарги, відтак не надано достатніх доказів на підтвердження того, що він має скрутний майновий стан та не має можливості сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Таким чином, до клопотання про звільнення від сплати судового збору представником ОСОБА_1 - адвокатом Зайцевим І.Ю. не надано належних доказів скрутного матеріального стану за попередній календарний рік (2023 рік).

Відповідно до пункту 9 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної на ухвалу суду поданої фізичною особою, судовий збір становить 0,2 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 3 028 грн.

Таким чином, відповідно до вимог пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України апелянт повинен сплатити збір у розмірі 605 грн 60 коп.

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами: ГУК у м.Києві/ Соломян.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір за апеляційною скаргою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський апеляційний суд.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику)учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Останнім днем для подачі апеляційної скарги, у розумінні частини 1 статті 354 ЦПК України, було 30 вересня 2024 року.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Зайцев І.Ю. в апеляційній скарзі зазначає, що оскаржувану ухвалу було направлено на його електронну пошту 23 вересня 2024 року.

Разом з тим, в матеріалах справи міститься докази отримання оскаржуваної ухвали заявником 23 вересня 2024 року о 00:54:44 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного документа (а.с. 121).

Апеляційну скаргу сформовано у підсистемі «Електронний суд» та зареєстровано Київським апеляційним судом 02 жовтня 2024 року, тобто з порушенням процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 354 ЦПК України, учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно із частини 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Однак, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у тексті апеляційної скарги відсутнє та до апеляційної скарги не приєднано, а апеляційний суд не наділений правом вирішувати питання щодо поновлення строку на оскарження з власної ініціативи.

Згідно з вимогами частини 3 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 4 статті 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку встановленому статтею 358 ЦПК України.

Відповідно до положень пункту 3 частини 2 статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

З матеріалів справи вбачається, що позивачем у справі є ОСОБА_2 , треті особи: Обухівська державна нотаріальна контора Київської області, приватний нотаріус КМНО Поручник А.Ю.

Відповідно до матеріалів справи позивач ОСОБА_2 29 квітня 2024 року.

Апелянт, у поданій апеляційній скарзі зазначає учасників справи: позивач ОСОБА_2 , представник позивача ОСОБА_3 .

Проте апелянтом не зазначено третіх особи Обухівської державної нотаріальної контори Київської області, приватного нотаріуса КМНО Поручник А.Ю., а також не було вказано їх контактної інформації.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до положень частини 7 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Згідно частини 6 статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

До апеляційної скарги представник ОСОБА_1 - адвокат Зайцев І.Ю. долучає квитанцію про доставку документів до Електронного кабінету користувача: представнику позивача ОСОБА_3 .

Однак, до апеляційної скарги відповідача не додано квитанції щодо надсилання апеляційної скарги до електронного кабінету інших учасників справи, що мають обов`язок реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків, а саме: надання доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги або належні документи, що можуть підтверджувати звільнення від такої сплати, заявлення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, зазначення в апеляційній скарзі інших учасників справи та їх контактні дані, надання підтвердження направлення апеляційної скарги іншим учасникам.

Керуючись статтями 357 ЦПК України, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Зайцева Івана Юрійовича про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Зайцева Івана Юрійовича на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 13 вересня 2024 року залишити без руху та встановити строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Не виконання вимог цієї ухвали є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова