ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1844/24 Справа № 695/3303/24
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

04 листопада 2024 року м . Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Гончар Н.І., розглянувши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва Валерія Федоровича на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 08 жовтня 2024 року у справі за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва Валерія Федоровича до ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю та перебування на утриманні військовослужбовця,

в с т а н о в и л а:

29 жовтня 2024 року на адресу Черкаського апеляційного суду від представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва В.Ф. надійшла апеляційна скарга на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 08 жовтня 2024 року.

В апеляційній скарзі представник позивача адвокат Макеєв В.Ф., керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що ОСОБА_1 є одинокою матір`ю, яка має дитину віком до 14 років. В підтвердження заявленого клопотання скаржником додано до апеляційної скарги копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно якого в графі «мати» вказана ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення/відстрочення від сплати судового збору, при цьому,ст. 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Положеннями статтей 136 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог ст. ст. 81, 83 ЦПК України, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Визначення майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Тобто можливість особи розпоряджатися своїми коштами та майном повинна враховуватися судами при оцінці фінансового (майнового) стану цієї особи при вирішенні питань, пов`язаних зі сплатою судового збору.

В апеляційній скарзі заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, представник скаржника адвокат Макеєв В.Ф. зазначив, що ОСОБА_1 є одинокою матір`ю, яка має дитину віком до 14 років, додавши до апеляційної скарги копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційний суд зазначає, що копія свідоцтва про народження дитини, яка долучена представником позивача до апеляційної скарги не можуть бути єдиною та безумовною підставою для відстрочення від сплати судового збору, оскільки не містить жодних даних про майновий стан позивача на момент подання апеляційної скарги.

З огляду на викладене, наведені в апеляційній скарзі доводи представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва В.Ф. відповідно до статті 8 ЗУ «Про судовий збір» не підлягають до задоволення щодо відстрочення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 08 жовтня 2024 року.

У зв`язку з викладеним, суд вважає, що у задоволенні клопотання про відстрочення судового збору слід відмовити.

Відповідно до частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 9 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою встановлена ставка для сплати судового збору 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у даному випадку складає 605,60 грн.

Таким чином, скаржник повинний сплати судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду 605,60 грн.

На підтвердження сплати судового збору слід надати суду оригінал документу, що підтверджує його сплату.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушення вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тобто апеляційна скарга залишається без руху, а скаржнику надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва В.Ф. на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 08 жовтня 2024 року необхідно залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись статтями 136, 185, 357 ЦПК України, на підставі статті 8 Закону України «Про судовий збір», суддя

у х в а л и л а:

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва Валерія Федоровича залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва Валерія Федоровича на ухвалу Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 08 жовтня 2024 року у справі за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Макеєва Валерія Федоровича до ІНФОРМАЦІЯ_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю та перебування на утриманні військовослужбовця залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, а саме: надання оригіналу квитанції про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 605,60 грн.

Копію ухвали направити скаржнику для виконання.

У разі невиконання ухвали суду апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Гончар