Провадження № 2/161/3141/24
У Х В А Л А

29 жовтня 2024 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Коржик Н.В.

за участі:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Луцької окружної прокуратури Волинської області про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Луцького міськрайонного суду Волинської області перебуває вищевказана цивільна справа № 161/10073/24, предметом якої є визнання недійсним та скасування наказу «Про звільнення ОСОБА_4 » № 20 від 26.04.2024 року, зобов`язання Луцької окружної прокуратури Волинської області поновити позивачку на посаді прибиральника службових приміщень Луцької окружної прокуратури у Ківерцівському відділі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а також здійснення інших дій, пов`язаних із поновленням на роботі.

07.08.2024 року від позивачки ОСОБА_1 на електронну адресу суду надійшло клопотання про витребування доказів та призначення експертизи. В обґрунтування заявлених вимог остання зазначає, що вона не визнає факт ознайомлення її із посадовою інструкцією прибиральника службових приміщень Луцької окружної прокуратури та вважає, що її підпис у даному документі підроблений. З метою підтвердження даної обставини, просить суд призначити у справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити запитання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у посадовій інструкції прибиральника службових приміщень Луцької окружної прокуратури позивачкою чи іншою особою? Крім того, з метою забезпечення проведення експертного дослідження просить витребувати у відповідача оригінал даної інструкції (а.с. 132-133).

В судовому засіданні позивач та її представник вищевказане клопотання підтримали та просили його задовольнити із наведених у ньому підстав. Також пояснили, що у матеріалах справи наявні зразки підпису ОСОБА_1 , які можливо використати для проведення експертного дослідження.

Представник відповідача заперечувала щодо призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Заслухавши думку учасників судового провадження з приводу заявленого клопотання, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертних досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, постановлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання призначення судових експертиз та експертних досліджень врегульоване Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затв. Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (в редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5) (далі Науково-методичні рекомендації).

Із розділу 1 п. п. 1.1., 3.2.1 Науково-методичних рекомендацій слідує, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Відповідно до п.п. 1.3, 1.5 Науково-методичних рекомендацій, - для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Відповідно до п. 1.8 Науково-методичних рекомендацій, - як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні у кількості не менше 5 8 аркушів.

Суд наголошує, що в ході розгляду справи стороні позивача було забезпечено достатньо часу для збору почеркового матеріалу з метою забезпечення проведення судово-почеркознавчої експертизи, однак до вирішення спору до суті такий матеріал в розпорядження суду наданий не був, клопотання про його витребування в достатній для проведення експертизи кількості позивачкою та її представником заявлено не було.

Зокрема, першочергово подане стороною позивача 24.07.2024 року клопотання про витребування доказів та призначення експертизи було відкликане представником ОСОБА_1 з тих міркувань, що до такого не долучено достатнього обсягу почеркознавчого матеріалу, а відтак з метою доопрацювання такого (а.с. 115-117).

Повторно подане 07.08.2024 року клопотання ідентичне за своїм змістом та до нього також не долучено жодного почеркознавчого матеріалу.

Тобто, саме по собі витребування об`єкту дослідження оригіналу посадової інструкції прибиральника службових приміщень Луцької окружної прокуратури, без надання документів, які визначені Науково-методичними рекомендаціями, унеможливить проведення судової почеркознавчої експертизи.

Таким чином, суд вважає, що підстав для призначення по справі судово-почеркознавчого дослідження, яке заздалегідь буде суперечити встановленому чинним законодавством порядку, немає, а відтак заявлене клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Луцької окружної прокуратури Волинської області про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 01 листопада 2024 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська