Провадження №2/756/5081/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2024 суддя Оболонського районного суду міста Києва Яценко Н.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Універсал Банк», про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів), -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2024 року позивач через уповноваженого представника - ОСОБА_2 в порядку цивільного судочинства за допомогою системи «Електронний суд» звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд: стягнути з АТ «Універсал Банк» на користь позивача безпідставно набуті грошові кошти у сумі 17 405,00 грн та проценти за користування безпідставно отриманими грошовими коштами у сумі 1304,74 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.02.2024 о 15:01:06 позивачем було здійснено грошовий переказ коштів в готівковій формі на суму 17405,00 грн за допомогою терміналу EasyPay № 1014453, що розташований на вул. Івана Величковського, 15, надавач платіжних послуг - ТзОВ «Контрактовий Дім». Призначенням зазначеної платіжної операції було поповнення власного карткового рахунку в АТ «Універсал Банк»

В процесі заповнення номеру карткового рахунку позивачем було допущено помилку в номері рахунку, внаслідок чого грошові кошти на рахунок позивача не надійшли. У відповідь на звернення позивача щодо повернення помилково переведених коштів від 26 лютого 2024 року о 15:01 у сумі 17405.00 грн на картку НОМЕР_3 банк повідомив, що для повернення коштів банк спробував зв`язатись з клієнтом, який помилково отримав кошти на свій рахунок. Оскільки банк не отримав згоду клієнта (помилкового отримувача), на повернення коштів, а повернення коштів без згоди клієнта є неможливим, у Банку немає підстав для повернення коштів.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2024 року справу передано для розгляду головуючому судді Яценко Н.О.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 26.09.2024 року відкрито провадження у справі та визначено, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 26.09.2024 року за клопотанням представника позивача витребувано у АТ «Універсал Банк» інформацію щодо власника карткового рахунку № НОМЕР_1 , на який 26.02.2024 о 15:01:06 Позивачем було здійснено грошовий переказ коштів в готівковій формі на суму 17405,00 грн за допомогою терміналу EasyPay № 1014453, що розташований на вул. Івана Величковського, 15, надавач платіжних послуг - ТзОВ «Контрактовий Дім».

22.10.2024 року засобами поштового зв`язку до суду надійшов відзив АТ «Універсал Банк» на позовну заявув порядку ст. 178 ЦПК України, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування поданого відзиву зазначає, що АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» не є набувачем зазначених коштів та не є їх власником, а отже АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» є неналежним Відповідачем у даній справі, а позивачем було обрано невірний спосіб захисту. Позивач, ані текстом позовної заяви, ані належними та допустимими доказами не доводить факту того, що спірна платіжна операція є неналежною, а також що її отримав неналежний отримувач у відповідності до норм Закону України «Про платіжні послуги». Таким чином, АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» не може бути відповідачем по даній справі, адже належним Відповідачем є особа, якій були перераховані кошти та яка їх отримала.

Дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Судом встановлено, що 26.02.2024 о 15:01:06 позивачем було здійснено грошовий переказ коштів в готівковій формі на суму 17405,00 грн за допомогою терміналу EasyPay № 1014453. Як вказує позивач, призначенням зазначеної платіжної операції було поповнення власного карткового рахунку в АТ «Універсал Банк»

В процесі заповнення номеру карткового рахунку позивачем було допущено помилку в номері рахунку, внаслідок чого грошові кошти на рахунок позивача не надійшли.

Позивач покликається, що у відповідь на його звернення щодо повернення помилково переведених коштів від 26 лютого 2024 року о 15:01 у сумі 17405.00 грн на картку № НОМЕР_1 банк повідомив, що для повернення коштів спробував зв`язатись з клієнтом, який помилково отримав кошти на свій рахунок. Оскільки банк не отримав згоду клієнта (помилкового отримувача), на повернення коштів, а повернення коштів без згоди клієнта є неможливим, у Банку немає підстав для повернення коштів.

З відповіді АТ «УніверсалБанк» , що надійшла до суду 24.10.2024 убачається , що власником карткового рахунку № НОМЕР_1 є ОСОБА_3 РНОКПП НОМЕР_2 . 26.02.2024 о 15:01:34 на платіжну картку № НОМЕР_1 надходили грошові кошти в розмірі 17405 грн. Також Банком зазначено, що кошти зараховувалися не по реквізитам, а через термінал EasyPay, а тому у Банку відсутня інформація , щодо призначення , та рахунків відправників , відповідно підтвердити чи спростувати факт того, що платіж надійшов від ТзОВ «Контрактний дім», Банк не може.

Згідно з положеннями ст. 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин.

Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права.

Відтак, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати по пред`явленому позову при наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

На позивачеві лежить обов`язок довести, що саме йому належить оспорюване право, а вказаний ним відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок.

Законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

За приписами статті 51 ЦПК України суд першої інстанції може залучити до участі у справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем лише за клопотанням позивача.

У пункті 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК України, статтею 51 ЦПК України. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.

Вирішення даного спору належним чином без участі у справі належного відповідача було б прямим порушенням прав особи, яка не залучена до участі у справі у якості відповідача, і до якої мав би бути пред`явлений даний позов.

Обов`язок та право визначати відповідачів, до яких пред`являється позов, покладається на позивача.

Відповідно до першого речення 4.2 ст.87 Закону України «Про платіжні послуги» платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним у платіжній інструкції, суті платіжної операції. У разі виявлення невідповідності інформації платник має відшкодувати надавачу платіжних послуг шкоду, заподіяну внаслідок такої невідповідності інформації.

Відповідно до п.35 Глави І Інструкції про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженої Постановою НБУ від 29.07.2022 № 163, платник несе відповідальність перед надавачем платіжних послуг, що його обслуговує, за відповідність інформації, зазначеної ним у платіжній інструкції, суті платіжної операції відповідно до умов договору.

Відповідно до п.п. 42, 43 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги» неналежна платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини особи, яка не є ініціатором або надавачем платіжних послуг, здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі. Неналежний отримувач - особа, на рахунок якої без законних підстав зарахована сума платіжної операції або яка отримала суму платіжної операції в готівковій формі.

Відповідно до положень ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Отже, оцінивши кожний доказ з точки зору їх належності та допустимості, а в сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку судом не встановлено порушення прав позивача зі сторони АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», оскільки відповідач не є набувачем зазначених коштів та не є їх власником, а відтак суд вважає, що позивачем пред`явлено вимогу до не належного відповідача і у спосіб обраний позивачем не можливо здійснити захист його прав, а тому суд відмовляє в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки суд відмовляє у задоволенні позову, суд залишає судові витрати за позивачем.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-82, 141, 259, 263-265, 274-279 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Універсал Банк», про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів) - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 29 листопада 2024 року.

Суддя Н.О. Яценко