ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 548/1617/24 Номер провадження 22-ц/814/3790/24Головуючий у 1-й інстанції Лідовець Т. М. Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.
У Х В А Л А

02 грудня 2024 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Одринська Т.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - адвоката Третяк Катерини Павлівни на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 25 вересня 2024 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 25 вересня 2024 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ» заборгованість за кредитним договором № 553538627 від 13.02.2020 в розмірі: 7 999 грн гривень 60 копійок заборгованість за тіло кредиту; 14 168 гривень 52 копійки заборгованість за нарахованими процентами, а всього 22 168 гривень 12 копійок.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ» 2422,40 гривні 20 копійок понесених ним судових витрат по сплаті судового збору.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮНІТ КАПІТАЛ» 5000 гривень 00 копійок понесених ним судових витрат на професійну правничу допомогу.

На вказане судове рішення представник ОСОБА_2 - адвокат Третяк Катерина Павлівна подала апеляційну скаргу.

Проте, вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, при подачі апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Разом з апеляційною скаргою подано клопотання про звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору.

Клопотання обґрунтовувала тим, що відповідач за своїм майновим станом не в змозі сплатити таку суму збору, адже 5% від суми доходу з 2023 рік значно менше, ніж сума збору.

Вирішуючи питання звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Особа яка знаходиться в скрутному матеріальному становищі, вона має право звернутися до суду з клопотанням про відстрочення або розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору.

Згідно із частинами третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Із системного аналізу ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того,що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення Європейського суду з прав людини «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, рішення Європейського суду з прав людини «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 25 липня 2005 року).

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Доказами рівня майнового стану фізичної або юридичної особи можуть бути наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність чи відсутність рухомого чи нерухомого майна, Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, довідка з Пенсійного фонду України, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

З матеріалів справи вбачається, що за оскарження судового рішення, з урахуванням коефіцієнту 0,8, скаржнику необхідно сплатити 2906,88 грн.

Заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору заявниця надала довідку від 22.10.2024 з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/ суми нарахованого доходу за 2023 рік.

Оцінюючи додані заявником до клопотання документи про звільнення від сплати судового збору, суд апеляційної інстанції зазначає, що надані заявником до клопотання документи не в достатній мірі підтверджують її майновий стан, оскільки подання лише довідки з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/ суми нарахованого доходу за 2023 рік без додаткових відомостей, як то наявність/відсутність банківських рахунків, зокрема депозитних, наявність/відсутність рухомого, нерухомого майна, укладення прибуткових правочинів (оренда, суборенда, купівлі-продажу, тощо), не дають підстав для безумовного висновку щодо майнового її стану.

Враховуючи викладене, клопотання про звільнення сплати судового збору не містить обставин і достатніх доказів передбачених процитованою законодавчою нормою підстав для звільнення від сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», визначено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

За подання до суду першої інстанції заяви сплаті підлягав судовий збір у сумі 2422,40 грн.

Згідно частини третьої статті 2 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки апеляційна скарга подана до суду апеляційної інстанції через підсистему «Електронний суд», розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, необхідно розраховувати із застосуванням понижуючого коефіцієнта 0,8.

Таким чином, апелянту необхідно сплатити судовий збір у сумі 2906,88 грн (2422,40*150%*0,8) за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Полт.обл/тг м.Полтава/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37959255

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA0016719

Код класифікації доходів бюджету22030101

Відповідно положень ч.2 ст.357, ч.1 ст.185, ч.4 ст.177 ЦПК України, апеляційна скарга, яка не оплачена судовим збором у встановленому розмірі, залишається без руху з наданням строку, для сплати судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин апеляційна інстанція позбавлена можливості призначити вказану справу до розгляду, а тому необхідно апеляційну скаргу залишити без руху та надати апелянту строк, який не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання даної ухвали, для усунення недоліків.

Керуючись ч. 2 ст.185, ч.2 ст.357, суддя

У Х В А Л И Л А:

Клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката Третяк Катерини Павлівни про звільнення від сплати судового збору- залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката Третяк Катерини Павлівни на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 25 вересня 2024 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

У випадку не усунення вказаних недоліків у десятиденний строк апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя: Т. В. Одринська