УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30.10.2024 Справа №607/11695/24 Провадження №2/607/4462/2024

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Марциновська І.В. під час вирішення питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю та припинення права власності на майно,

УСТАНОВИЛА:

25.10.2024 до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю та припинення права власності на майно.

Ознайомившись зі змістом зустрічної позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Частиною 1 ст. 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема : 1) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 2) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; 3). перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Також згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається; 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Разом з тим дана зустрічна позовна заява вказаним вимогам закону не відповідає з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 1211,20 грн та не більше 15140 грн.

Відтак при поданні цієї позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір, виходячи з ціни позову та вартості спірного нерухомого майна.

Разом з тим ціна позову у позовній заяві не зазначена. Докази на підтвердження вартості спірного майна до зустрічної позовної заяви також не додані.

При цьому відповідно до положень ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Так само до зустрічної позовної заяви не доданий обґрунтований розрахунок суми грошових коштів, отриманих від експлуатації генеруючого устаткування, право особистої власності на які позивач за зустрічним позовом просить за нею визнати.

Відсутність належних доказів на підтвердження вартості та розміру спірного майна позбавляє суд можливості встановити дійсну ціну позову та відповідно здійснити розрахунок судового збору, який підлягає сплаті за подання даної позовної заяви.

Крім цього, при зверненні до суду з даною зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 заявила клопотання про відстрочення сплати судового збору посилаючись на свій майновий стан.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Так, Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19.06.2001, п. 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, п. 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26.07.2005, пункти 63-64).

Разом з тим всупереч вказаним вище вимогам закону ОСОБА_1 докази на підтвердження свого майнового стану та розміру річного доходу за 2023 рік до зустрічної позовної заяви не додала.

При цьому, враховуючи, що предметом спору за первісним та зустрічним позовами є певна кількість цінного нерухомого майна, а також генеруюче устаткування (мережева сонячна електростанція) та грошові кошти, отримані від її експлуатації згідно з договором купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом, суд критично оцінює доводи ОСОБА_1 щодо її майнового стану та неможливості сплати судового збору.

Відтак доходжу висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не є обґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Також з прохальної частини зустрічної позовної заяви вбачається, що позивач однією із позовних вимог заявила вимогу про припинення права власності ОСОБА_2 та визнання за ОСОБА_3 права власності на земельну ділянку, кадастровий номер :01:001:0433, площею 0,12 га, місце розташування Чистилівська сільська рада, Тернопільський район, Тернопільська область, з цільовим призначенням для індивідуального садівництва.

Так, ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Разом з тим чинним цивільним процесуальним законодавством не передбачений порядок звернення до суду за захистом порушених чи оспорюваних прав третіх осіб.

Крім цього, у прохальній частині позовної заяви не визначений конкретний розмір грошових коштів, на які позивач просить визнати право особистої приватної власності.

Згідно з ч. 2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_1 слід виправити недоліки поданої зустрічної позовної заяви шляхом подання зустрічної позовної заяви у новій редакції із: 1) зазначенням обґрунтованої ціни позову та наданням належних доказів, що підтверджують вартість спірного майна станом на даний час та відповідно ціну позову; 2) наданням обґрунтованого розрахунку сум грошових коштів, право власності на які позивач просить визнати, із зазначенням періоду, за який такі кошти отримані, та їх розміру; 3) зазначенням змісту позовних вимог, що відповідають положенням ч. 3 ст. 175 ЦПК України, у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Також позивачу за зустрічним позовом слід виправити недоліки поданої зустрічної позовної заяви шляхом вчинення однієї із таких дій: 1). подати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору, виходячи із доведеної ціни позову; 2). подати позовну заяву із зазначенням підстав звільнення від сплати судового збору з наданням доказів на підтвердження наявності таких підстав; 3). подати клопотання про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору з наданням доказів наявності підстав для такого звільнення (відстрочення, зменшення).

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків зустрічної позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити сім днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 176, 177, 185 ч. 1, 2, 193, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у клопотанні позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.

Залишити без руху зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю та припинення права власності на майно, надавши позивачеві за зустрічним позовом строк сім днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків.

Роз`яснити, що якщо недоліки зустрічної позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві за зустрічним позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Марциновська