04.12.2024
Справа №642/3122/23
Провадження №2-ві/642/4/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року Ленінський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого судді Грінчук О.П.,

за участю секретаря Шрамко Н.В.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Красноруцького О.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву представника третьої особи про відвід головуючого судді,

встановив:

У провадженні Ленінського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до Харківської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 , про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, визнання недійсним і скасування рішення органу місцевого самоврядування, скасування свідоцтва про право власності та державну реєстрацію права власності, скасування державної реєстрації земельної ділянки, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

02.12.2024 представник третьої особи подав до суду заяву про відвід головуючого судді у даній справі судді Грінчук О.П., посилаючись на те, що позивач у справі, ОСОБА_3 , помер, відтак адвокат Бакалкін О. не може приймати участь у справі, однак, ухвалою суду від 29.11.2024 останньому надано дозвіл на участь у справі в режимі відеоконференції, що, на думку заявника, свідчить про необ`єктивність судді.

В підготовчому засіданні представник третьої особи підтримав вказану заяву, а також додав, що він не погоджується з процесуальними рішеннями головуючого судді у даній справі, зокрема, щодо наявності у даних правовідносинах правонастуництва.

Представник відповідача поклався на розсуд суду.

Представник заявника вважав заяву представника третьої особи про відвід судді необгрунтованою, вказуючи, що позивач у справі, ОСОБА_3 , помер, а після його смерті спадщину прийняв його син, ОСОБА_6 , який подав до суду заяву про залучення його до участі у даній справі як позивача, внаслідок правонаступництва. Наразі він представляє інтереси ОСОБА_6 як заявника, який має право на юридичну допомогу, яку він йому наразі надає. Також зазначив, що незгода з процесуальними рішеннями суду не є причиною для відводу судді.

Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Частинами 1, 2 ст 40 ЦПК України передбачено, що - питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

Згідно ч.3 ст. 40 ЦПК України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Підстави для відводу судді передбачені ст.ст. 36, 37 ЦПК України.

Так, для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п.43 рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Проте обставини, зазначені представником третьої особи про відвід судді, не містять підстав, зазначених у ст.ст. 36, 37 ЦПК України, щодо заінтересованості або неупередженості судді, та які можуть викликати сумніви в його об`єктивності.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

31.05.2024 до суду надійшло клопотання від ОСОБА_6 про залучення його до участі у справі в якості правонаступника позивача. До заяви додано також ордер АХ №1191194, згідно якого адвокат Бакалкін О.В. представляє інтереси ОСОБА_6 у Ленінському районному суді м. Харкова.

18.11.2024 до суду повторно надійшло клопотання від ОСОБА_6 про залучення його до участі у справі в якості правонаступника позивача, враховуючи, що він прийняв спадщину.

Таким чином, суд 29.11.2024 постановив ухвалу про надання дозволу адвокату Бакалкіну О.В на участь в підготовчому засіданні 04.12.2024 в режимі відеоконференції, як представнику заявника ОСОБА_6 , якому він надає правову допомогу.

Також представник третьої особи як на підставу для відводу головуючого судді послався на незгоду із процесуальними рішеннями судді у даній справі.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Тобто, наявність у осіб, які беруть участь у провадженні, заперечень, сумнівів щодо правильності та відповідності процесуальних дій судді протягом розгляду справи та судових рішень чинному законодавству України не можуть бути підставою згідно зі ст. 36 ЦПК України для відводу судді, всі ці заперечення можуть бути викладені цими особами в апеляційній скарзі, у разі незгоди з прийнятим судовим рішенням.

Крім того, суд враховує, що процесуальне рішення про зупинення провадження у справі, у зв`язку з наявністю у даних правовідносинах правонаступництва, з яким не погоджується представник третьої особи, переглядалось Харківським апеляційним судом та постановою від 09.10.2024 залишено без змін, а апеляційну скаргу представника третьої особи залишено без задоволення.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що заява представника третьої особи про відвід головуючого судді є не вмотивованою та необгрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись: ст.ст. 36, 39, 40, 258-260 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні заяви представника третьої особи про відвід головуючого судді - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий