Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8510/24
Номер провадження 2-з/711/70/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року

Суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси Кондрацька Н.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Клименка В`ячеслава Миколайовича про забезпечення позову до подання позовної заяви до суду,-

Встановив:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Клименко В.М., звернувся до Придніпровського районного суду міста Черкаси з позовом до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживача фінансових послуг.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.10.2024 суддю Кондрацьку Н.М. визначено для розгляду даної справи.

Крім того, протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 29.10.2024 заяву про забезпечення позову передано раніше визначеному складу суду.

Так, разом із позовною заявою представником позивача подано до суду заяву про забезпечення позову, у якому він просить: «Зупинити нарахування відсотків на викрадені кредитні кошти з банківського рахунку НОМЕР_1 , відкритого на ім`я ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_2 в Акціонерному Товаристві Комерційний банк «Приватбанк».»

Подану заяву обґрунтовує тим, що «до Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 подано позовну заяву до АТ КБ «Приват Банк» про захист прав споживача фінансових послуг.

Однією з позовних вимог є: зупинення нарахування та списання відсотків на викрадені кредитні кошти з банківського рахунку НОМЕР_1 , відкритого на ім?я ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_2 в Акціонерному Товаристві Комерційний банк «Приватбанк».

27.06.2024 року позивач звернувся з письмовою вимогою до АТ КБ «ПриватБанк» щодо поновлення його прав споживача, а саме, просив: - зупинити нарахування та списання відсотків на незаконно зняті кредитні кошти з банківського рахунку НОМЕР_1 , відкритого в Акціонерному Товаристві Комерційний банк «Приватбанк», на що отримав на його думку безпідставну відмову.

Позовні вимоги по справі обґрунтовані тим, що 10.04.2024 року, о 15 год. 29 хв., на мобільний номер позивача НОМЕР_3 зателефонували з номеру НОМЕР_4 . Оператор, представився працівником АТ КБ «ПриватБанк», та з?ясовував у позивача інформацію, яка подальшому, почала викликати сумніви у справжності того, що він спілкується з працівниками АТ КБ «ПриватБанк».

Перевіривши з іншого мобільного пристрою додаток «Приватбанк», позивач побачив несанкціоноване переведення коштів з його картки N? НОМЕР_5 (рахунок N? НОМЕР_1 ) на його іншу картку для виплат (пенсійну) N? НОМЕР_6 (рахунок N? НОМЕР_7 ), який також був відкритий в АТ КБ «ПриватБанк».

Позивач одразу зателефонував на гарячу лінію АТ КБ «Приватбанк» та повідомив про вчинення шахрайських дій з метою блокування карток та рахунків.

Таким чином, позивачу вдалось заблокувати на його пенсійному рахунку НОМЕР_7 , частину несанкціоновано переведеної суми в розмірі 17 106,45грн.

З урахуванням залишку коштів на пенсійному рахунку позивача, яка на той час склала 1 691,10 грн., та заблокованих коштів в розмірі 17 106 грн. 45 коп., загальна сума на рахунку НОМЕР_7 становила 18 797 грн. 55 коп.

11.04.2024 року, позивач звернувся до Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення (шахрайських дій), а саме викрадення з його банківських карток грошових коштів.

11.04.2024 року вказані відомості внесені до ЄРДР за N?0001214, правова кваліфікація кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 190 КК України. Досудове розслідування в даний час триває.

Загальна сума викрадених кредитних коштів становить 59 045 грн. 99 коп., які знімались в банкоматах по АДРЕСА_1 , та витрачались в магазині «Сільпо» м. Харків, вул. Тракторостроителей, 108.

З урахуванням повернутої заблокованої суми разом з залишком коштів на пенсійному рахунку в розмірі 18 797 грн., а також коштів в сумі 13500 грн., які надійшли на рахунок позивача в якості заробітної плати, АТ КБ «ПриватБанк» провів розрахунки та зарахував до кредитного ліміту позивача кошти в розмірі 27 693 грн. 95 коп.

З урахуванням вищевказаного АТ КБ «ПриватБанк» на суму залишку кредитного ліміту, який був викрадений та не компенсований в розмірі 32 306 грн. 05 коп. (60 085,49 - 27 693,98 - 85,49) починаючи з 01.06.2024 року почав нараховувати на позивача відсотки за використання частини викраденого кредитного ліміту за ставкою 3,4 відсотка.

Станом на 01.06.2024 року нараховано позивачу відсотків за використання кредитного ліміту в розмірі 2056 грн. 30 коп.; Станом на 01.07.2024 року нараховано позивачу відсотків за використання кредитного ліміту в розмірі 994 грн. 80 коп.; Станом на 01.08.2024 року нараховано позивачу відсотків за використання кредитного ліміту в розмірі 1025 грн. 83 коп.;

Станом на 01.09.2024 року нараховано позивачу відсотків за використання кредитного ліміту в розмірі 1025 грн. 48 коп.; Станом на 01.10.2024 року нараховано позивачу відсотків за використання кредитного ліміту в розмірі 992 грн. 40 коп.; Загальна суму нарахованих позивачу відсотків станом на 25.10.2024 року становить 6 094 грн. 81 коп.

Позивач зазначає, 10.04.2024 року в місті Харків не знаходився та грошових коштів там не знімав, розпоряджень щодо списання з його рахунку коштів не надавав.

Платіжна картка «Універсальна» N?528733 знаходиться у позивача, у користування нікому її не передавав, зазначену карту не втрачав, ПІН-коди, логіни, паролі і т.п. не розголошував, сім-картку свого мобільного телефону не змінював та не втрачав, будь-яких платіжних доручень не складав ні у паперовому вигляді, ні у електронному вигляді з використанням мобільного додатку, або будь-якої іншої клієнтської системи банку.

Зняття коштів відбулося внаслідок шахрайських дій, таємного викрадення грошових коштів, оскільки списання коштів з рахунку відбулося поза його волею, не з його вини та за відсутності поінформованості про проведення банком операцій за його банківським рахунком.

Позивач у справі ОСОБА_1 як користувач карток, N? НОМЕР_5 (рахунок N? НОМЕР_1 ) та N? НОМЕР_6 (рахунок N? НОМЕР_7 ), своїми діями чи бездіяльністю не сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Списання грошових коштів з карткового рахунку позивача відбулося не за його розпорядженням, отже, відсутні підстави для відповідальності останнього за такі операції. Виявивши несанкціоноване списання коштів, зняття коштів, позивач повідомила про цей факт банк та звернулася до правоохоронних органів, тобто, зі свого боку виконав всі необхідні, як він вважав, дії задля подальшого безпідставного списання коштів та виявлення причетних до цього осіб.

Отже, відповідно до вимог ст. 1073 ЦК України, банк повинен зарахувати на рахунок позивача відповідну суму (відновити залишок коштів на особистих карткових рахунках позивача до стану, у якому вони перебували перед виконанням несанкціонованих операцій) та відповідно після цього припиниться нарахування відсотків за користування кредитним лімітом.

Статтею 149 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених в ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред?явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, крім іншого накладенням арешту на майно, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.»

Згідно з вимогами ч.1 та ч.2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, встановлених законом.

Розгляд заяви здійснено судом у строки, визначені ч. 1ст. 153 ЦПК України, в порядку письмового провадження за наявними у суду матеріалами без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання, що відповідає вимогам ч. 13 ст. 7та ч. 1 ст.153 ЦПК України.

Суд, розглянувши вищезазначену заяву, враховуючи обґрунтування представника заявника, приходить до висновку про відсутність підстав для забезпечення позову у обраний ним спосіб, виходячи з наступного.

Станом на 30.10.2024 позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Клименко В. М. до розгляду судом не прийнята і провадження у цивільній справі не відкрито.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Положеннями ч. 1ст. 150 ЦПК України визначено види забезпечення позову, у пункті 2 якої передбачено, що позов може забезпечуватись забороною вчиняти певні дії.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до вимог ч. 3ст. 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідність забезпечувальних заходів заявленій вимозі полягає у відповідності майнового інтересу заявника заходам, про застосування яких він клопоче перед судом.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами немайнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків, в даному випадку, заборони суб`єкту господарювання вчиняти певні дії.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з наслідками, які настануть, в даному випадку, внаслідок заборони суб`єкту господарювання вчиняти певні дії.

Судом перевірено обґрунтованість вимоги про забезпечення позову щодо застосовування заходів забезпечення позову та враховано, що виник спір щодо списання грошових коштів з рахунку позивача поза його волею, що є причиною звернення до суду з позовом.

Однак, судом не встановлено наявності реальної загрози невиконання чи утруднення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Суд прийшов до висновку, що обраний заявником вид заходу забезпечення позову є аналогічним до однієї з заявлених позовних вимог.

Згідно з вимогами ч. 10 ст. 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Судом враховано, що наявність безпідставного списання грошових коштів з карткового рахунку позивача може бути виявлена судом виключно на підставі з`ясування фактичних обставин справи, оцінки належності, допустимості і достовірності як кожного доказу окремо, так і достатності та взаємного зв`язку наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності.

Отже, застосування запропонованого заходу забезпечення позову фактично частково вирішує справу по суті предмету позову.

Згідно наданої копії відповіді від 20.06.2024 № 20.1.0.0.0/7-2402528/67206 АТ КБ «ПриватБанк» відмовлено ОСОБА_1 у поверненні грошових коштів.

Таким чином, із наданих заявником доказів не вбачається нарахування відповідачем відсотків на оспорювану суму позивачем.

При цьому суд звертає увагу на те, що вирішуючи питання щодо забезпечення позову, суд не з`ясовує фактичні обставин справи, а також не оцінює належності, допустимості і достовірності доказів щодо суті спору. Лише під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, які правовідносини випливають із встановлених обставин, чи слід задовольнити позов або в позові відмовити.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що захід забезпечення позову, про який клопоче заявник, не є співмірними, адекватними і необхідними для забезпечення виконання судового рішення, невжиття таких заходів не може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких позивач звернувся до суду.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону та встановленні обставини, суд вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 149-154, 260, 261, 352-355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви про забезпечення позову відмовити.

Копію ухвали негайно після її постановлення надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складення повного тексу судового рішення.

Якщо ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повна ухвала суду складена 30 жовтня 2024 року.

Суддя: Н. М. Кондрацька