Провадження № 2/537/458/2024
Справа № 524/8550/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01.08.2024 року Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі головуючого судді - Хіневича В.І., за участі секретаря судового засідання - Бакай М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи: Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання права власності на спадкове майно,
ОСОБА_1 звернувся до Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області з позовом до ОСОБА_2 , за участі третьої особи Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання права власності на спадкове майно. Згідно якого прохав суд встановити факт постійного проживання, у тому числі і на час відкриття спадщини станом на ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Визнати за громадянином України ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті його брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 10/78 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Визнати за громадянином України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку спадкування за законом після смерті його батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 5/78 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
При підготовці справи до розгляду прохав суд витребувати у Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції копію спадкової справи №233/2003 заведеної 21.03.2003 року до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтуванні позову вказав, що він ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є спадкоємцем за заповітом після свого померлого брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . За життя покійний склав заповіт від 01.11.2002 року, посвідчений Головним лікарем Кременчуцького протитуберкульозного диспансеру ОСОБА_4 , зареєстрований за № 9. Згідно вказаного заповіту, брат заповідав усе його майно з чого б воно не складалося і де б воно не було, йому. Після смерті брата за ним відкрилася спадщина у вигляді 5/26 домоволодіння з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 . Заяву про прийняття спадщини за заповітом ним було подано в межах встановленого законом строку на прийняття спадщини до державного нотаріуса Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори. У подальшому, звернувшись до вказаної нотаріальної контори, за оформленням спадщини, він отримав відмову у формі постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.09.2023 р. № 1262/02-31, з якої вбачається, що на час відкриття спадщини, з заявою про вступ в неї звернувся іще один спадкоємець - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 за згодою своєї матері ОСОБА_5 , який на той час був неповнолітнім, тобто, в силу діючої на той час статті 535 ЦК УРСР, незалежно від змісту заповіту, мав право на обов`язкову частку у спадщині у розмірі не менше двох третин частки, яка належала б йому при спадкоємстві за законом. У зв`язку з цим, на думку нотаріуса, неможливо видати йому свідоцтво про право на спадщину на все майно спадкодавця. Іншою підставою відмови у задоволенні заяви нотаріус визначив те, що відсутні докази проживання спадкодавця у м. Кременчуці на час відкриття спадщини та відсутність інформації щодо його прописки згідно довідки, виданої Крюківською районною державною адміністрацією Полтавської області від 21.06.2023 р. №3654/01-27. Тобто неможливо видати йому свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, так як, неможливо визначити коло спадкоємців після померлого спадкодавця, не визначене місце відкриття спадщини та невідомо, хто міг фактично вступити в управління спадковим майном.
Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 15.11.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 було передано до Крюківського районного суду м. Кременчука за підсудністю.
Ухвалою суду від 19.02.2024 року означену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено розглядати за правилами загального позовного провадження з призначенням до підготовчого судового засідання. Витребувано у Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції копію спадкової справи №233/2003 заведеної 21.03.2003 року до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_6 не з`явилися, від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримує та прохає задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 , в судове засідання повторно не з`явився, хоча про час місце та день розгляду справи належним чином був повідомлений.
Третя особа Перша Кременчуцька державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в судове засідання свого представника не направила, подала до суду клопотання про розгляд справи без участі її представника. На виконання ухвали суду від 19.02.2024 року направила до суду копію спадкової справи №233/2003 заведеної 21.03.2003 року до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Враховуючи заяви учасників справи, суд вирішив на підставі ст. 211, ст. 247 ЦПК України, провести судовий розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та на підставі наявних у суду матеріалів.
Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого ІНФОРМАЦІЯ_2 Кременчуцьким міським відділом реєстрації актів громадянського стану Полтавського обласного управління юстиції, актовий запис №2678.
Позивач, ОСОБА_1 , є братом померлого ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_3 виданого 01.02.1986 року, актовий запис №3 та копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , серії НОМЕР_4 виданого 20.12.1955 року, актовий запис № 24, копією паспорту громадянина України ОСОБА_1 серії НОМЕР_5 , де батьками вказані ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
З матеріалів спадкової справи №233/2003 заведеної 21.03.2003 року до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вбачається, що за життя ОСОБА_3 склав заповіт від 01.11.2002 року, посвідчений Головним лікарем Кременчуцького протитуберкульозного диспансеру ОСОБА_4 , зареєстрований за № 9, згідно вказаного заповіту, останній заповідав усе його майно з чого б воно не складалося і де б воно не було, ОСОБА_1 . З заявами про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 за згодою своєї матері ОСОБА_5 , який на той час був неповнолітнім.
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.09.2023 р. № 1262/02-31, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на все спадкове майно після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 . Відмова мотивована наступним.
Відповідно до ст. 534 ЦК УРСР кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям. Заповідач може у заповіті позбавити права спадкоємства одного, кількох або всіх спадкоємців за законом. Згідно зі статтею 535 ЦК УРСР неповнолітні або непрацездатні діти спадкодавця (в тому числі усиновлені), а також непрацездатні дружина, батьки (усиновителі) і утриманці померлого успадковують, незалежно від змісту заповіту, не менше двох третин частки, яка належала б кожному з них при спадкоємстві за законом (обов`язкова частка). При визначенні розміру обов`язкової частки враховується і вартість спадкового майна, що складається з предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку.
Отже, оскільки є спадкоємець за законом, який має право на обов`язкову частку у спадщині, а саме - син померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який на момент смерті батька був неповнолітнім, та подав заяву про прийняття спадщини відповідно до ст.ст. 535, 549 та 14 ЦК УРСР, то спадкоємцю за заповітом - ОСОБА_1 не може бути видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на все спадкове майно.
Згідно довідки, виданої Крюківською районною адміністрацією Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області 21.06.2023 року за №3654/01-27 інформація щодо прописки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня.
Згідно ст. 549 ЦК УРСР вважається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він або фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, або якщо особа подала в нотаріальну контору за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Дані дії повинні бути здійснені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів чи відповідної місцевої державної адміністрації про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним, або про те, що спадкоємцем було взято майно спадкодавця; довідка державної податкової служби, страховика чи іншого органу про те, що спадкоємцем після відкриття спадщини сплачуватись податки або страхові платежі по обов`язковому страхуванню, квитанція про сплату податку, страхового платежу; копія рішення суду, що набрало законної сили, про встановлення факту своєчасного прийняття спадщини; запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який свідчить про те, що спадкоємець був постійно прописаний в спадковому будинку (квартирі) в період шести місяців після смерті спадкодавця, та інші документи, що підтверджують факт вступу спадкоємця в управління чи володіння спадковим майном, зазначено в ч.1 п.113 гл.3 р.3 «Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 1994 року № 18/5.
Виходячи з викладеного, неможливо видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, так як неможливо визначити коло спадкоємців після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 ; не визначено місце відкриття спадщини та відповідно до положень ст. 549 ЦК УРСР не відомо, хто міг фактично вступити в управління або володіння спадковим майном.
Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 20.09.2023 року №347209514, співвласником 5/26 будинку АДРЕСА_2 , є ОСОБА_3 , на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого 1-ю Кременчуцькою державною нотаріальною конторою 06.06.1987 р. № 2-2728.
Згідно Технічного паспорту на житловий будинок індивідуального житлового фонду будинку АДРЕСА_2 , одним із співласників вказаного будинку є ОСОБА_3 (спадкодавець), який набув це право на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого 1-ю Кременчуцькою державною нотаріальною конторою 06.06.1987 р. № 2-2728.
Тож, вбачається, що після смерті ОСОБА_3 за ним відкрилася спадщина у вигляді 5/26 домоволодіння з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української PCP, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.
У зв`язку з тим, що спадкодавець ОСОБА_3 помер у 2002 році застосуванню підлягає Цивільний кодекс УРСР 1963 року.
Відповідно до вказаного Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у законі.
Згідно зі ст.ст. 529, 530 ЦК УРСР 1963 року, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.
Крім того, ст. 531 ЦК УРСР 1963 року до числа спадкоємців за законом віднесено непрацездатних осіб, що перебували на утриманні померлого не менше одного року до його смерті. При наявності інших спадкоємців вони успадковують нарівні зі спадкоємцями тієї черги, яка закликається до спадкоємства.
Стаття 535 ЦК УРСР 1963 року передбачала право на обов`язкову частку у спадщині неповнолітніх або непрацездатних дітей спадкодавця (в тому числі усиновлених), а також непрацездатної дружини, батьків (усиновителів) і утриманців померлого, які успадковують, незалежно від змісту заповіту, не менше двох третин частки, яка належала б кожному з них при спадкоємстві за законом.
Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР 1963 року для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.
Згідно ст. 549 ЦК УРСР 1963 року визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Тож, вбачається що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 подали заяву про вступ у спадщину, та набули права на неї.
Згідно Заповіту ОСОБА_3 , посвідченого головним лікарем Кременчуцького протитуберкульозного диспансеру ОСОБА_4 , місце мешкання спадкодавця ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначено, як АДРЕСА_1 .
Факт місця проживання спадкодавця за вказаною адресою, також підтверджується і довідкою Кременчуцької КОДПІ від ІНФОРМАЦІЯ_2 № 4423/2 з якої вбачається, що ОСОБА_3 мешкав по АДРЕСА_2 і як підприємець не зареєстрований.
Згідно ч.2 ст.315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Таким чином, місцем проживання спадкодавця ОСОБА_3 , та, відповідно, і місцем відкриття спадщини після нього, відповідно до ст.17 ЦК УРСР (діючої на час виникнення спірних правовідносин), слід вважати: АДРЕСА_1 .
Визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Судом встановлено, що позивач по справі є спадкоємцем за заповітом, іншим спадкоємцем першої черги за законом який має право на обов`язкову частку є відповідач та які прийняли спадщину у встановленому законодавством порядку. Інших спадкоємців, які прийняли спадщину крім позивача та відповідача, судом не встановлено.
Встановлені судом обставини за яких позивач не зміг отримати свідоцтво про прийняття спадщини, суд визнає ґрунтовними та доведеними.
Як передбачено п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Водночас зібраними по справі доказами встановлено наявність за життя права власності спадкодавця ОСОБА_3 на 5/26 частин домоволодіння по АДРЕСА_2 та прийняття позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 належним чином спадщини після його смерті.
За таких обставин, враховуючи, що ОСОБА_1 не може оформити свої спадкові права у позасудовому порядку, суд вважає за необхідне, задовольнити позовні вимоги в частині встановлення факту постійного проживання у тім числі і на час відкриття спадщини станом на ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті його брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 10/78 (десять сімдесят восьмих) частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
При, цьому в частині визнання права власності за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку спадкування за законом після смерті його батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 5/78 (п`ять сімдесят восьмих) частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 не підлягає до задоволення, з огляду на те, що ОСОБА_3 , таких вимог до суду не пред`являв, а визнання/ невизнання такого права не порушує прав позивача.
Статтею 141 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позовні вимоги підлягають до задоволення частково, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені останнім витрати на сплату судового збору у розмірі 1937,60 грн.
Керуючись ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 76-81, 89, 229, 259, 273 ЦПК України суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи: Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити частково.
Встановити факт постійного проживання, у тому числі і на час відкриття спадщини станом на ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті його брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 10/78 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (адреса: АДРЕСА_2 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ) судовий збір в сумі 1937,60 грн.
В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили протягом тридцяти днів з дня його проголошення, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя В.І. Хіневич