РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/869/24

Провадження № 2/293/394/2024

20 листопада 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі

головуючої судді Проценко Л.Й.,

за участю секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у селищі Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої неправомірними діями матеріальної шкоди

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

10.06.2024 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування завданої неправомірними діями матеріальної та моральної шкоди, за змістом якої просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь завдані 18.12.2023 збитки у виді пошкодження даху належної їй будівлі за адресою: АДРЕСА_1 матеріальну (майнову) шкоду в сумі 25 000 гривень та моральну (немайнову) шкоду в сумі 40 000 гривень.

Обґрунтовуючи позов позивач вказує, що вона зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Поруч з нею, за адресою: АДРЕСА_1 , проживає ОСОБА_2 , відповідач по справі.

18.12.2023 близько 15 год. 15 хв. внаслідок недбалого ставлення та недотримання вимог техніки безпеки відповідачем, під час зрізання дерева (величезної багаторічної ялини), за адресою: АДРЕСА_1 пошкоджено дах будівлі, яка належить позивачу на праві приватної власності. Дерево впало злівого боку на дах та пошкодило його. Покрівля на будівлі була абсолютно нова, щойно встановлена. Для відновлення даху позивачу слід здійснити ряд відновлювальних будівельно-ремонтних робіт. За попереднім розрахунком спричинена матеріальна шкоду становить 25 000 грн. Для визначення більш точного розміру шкоди позивач просила призначити судову будівельно-технічну експертизу. Відповідач не заперечував своєї вини, проте завдані збитки не відшкодував.

Неправомірними діями відповідача позивачу завдана також і моральна шкода, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження даху будинку, порушення звичайного способу життя позивача, яка вимушена постійно нервувати, через що її турбують гіпертонічні кризи та тривожний ситдром. У неї порушився сон, з`явилися величезні хвилювання та нервозність, посмикування ока та тремтіння рук. Крім того, позивач є особою похилого віку, має ІІ групу інвалідності, до даних подій пренесла два інсульти, що з урахуванням цієї ситуації, дуже негативно відображається на стані її здоров`я. Тобто з вини відповідача позивачу завдана моральна шкода, яку вона оцінює в розмірі 40 000 грн.

Позивач просить стягнути в відповідача завдану їй матеріальну та моральну шкоду.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Ухвалою від 19.06.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження по справі. Розгляд справи постановив проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 10 год. 00 хв. 29.07.2024 (а.с.34).

29.07.2024 відповідач в судове засідання не з`явився. Ухвалою, занесенною до протоколу судового засідання, суд відклав підготовче судове засідання на 12:00 год. 04.09.2024 (а.с.37-39).

04.09.2024 вказана справа не розглядалась у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відрядженні (а.с.45).

11.09.2024 позивач подала до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій просить стягнути з відповідача 39 369 грн. матеріальної шкоди. Вказала, що на проведенні експертиз не наполягає. Надала товарні чеки та будівельні матеріали та акт виконаних робіт по ремонту будівлі (а.с.47-52).

11.09.2024 підготовче судове засідання суд відклав на 12 год. 30 хв. 01.10.2024. Виклик відповідача постановлено здійснити через оголошення на офіційному сайті судової влади (а.с.53).

01.10.2024 сторони в підготовче судове засідання не з`явились. Суд постановив ухвалу, якою прийняв до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог, закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 14:30 год. 17.10.2024 (а.с.61).

17.10.2024 розгляд справи відкладено на 09:00 год 04.11.2024 у зв`язку з неявкою віповідача (а.с.68).

04.11.2024 справа не розглядалась, у зв`язку з перебуванням головуючої судді на лікарняному (а.с.72).

20.11.2024 позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримала та просила стягнути з відповідача на її користь 39 369 гривень матеріальної шкоди. Вказала, що здільшуючи позовні вимоги до 39 369 грн. вона не просить стягувати моральну шкоду.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні заявлений позов на суму 39 369 грн. визнав повністю, вказав, що дійсно під час зрізання великої багаторічої ялини, яка росла в нього на подвір`ї, під час її падіння було пошкоджено дах будівлі позивача.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Із повідомлення Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області №52287 від 01.02.2024 ОСОБА_3 по АДРЕСА_1 вбачається, що його звернення щодо пошкодженого даху та димоходу пічного опалення у будинку розглянуто. Вказані відомості зареєстровані в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» Житомирського РВУП ГУНП в Житомирській області за №52287 від 18.12.2023. Підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не має. Для відшкодування завданих збитків рекомендовано звернутись до суду в порядку цивільного звинувачення (а.с.7).

Згідно реєстраційних документів: технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок від 23.04.2009, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №22841558 від 26.05.2009, свідоцтва про право власності на житловий будинок від 07.05.2009, свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.12.2013 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №15006725 від 20.12.2013 ОСОБА_1 є власником житлового будинку та надвірних будівель по АДРЕСА_1 та земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку. господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) 0,25 га (а.с.8-13).

На підтвердження позовних вимог позивачем також надано фото таблиці з місця пригоди, на яких зафіксовано пошкодження даху приміщення деревом ялини (а.с.14-20).

Відповідно до пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 від 29.08.2023 ОСОБА_1 отримує пенсію за віком та є інвалідом ІІ групи загального захворювання, що підтверджується також довідкою до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААг №413462 від 15.08.2023 (а.с.21).

Згідно накладної №2 мазазину «Технолюкс» ФОП ОСОБА_4 вартість металочерепиці, коньків та снігозатримувачів становить 19 584 грн. (а.с.30).

Позивачем також надано товарний чек від 05.09.2024 на придбання будівельних матеріалів на суму 5785 грн. та акт виконаних робіт від 04.09.2024 по ремонту будівлі за адресою: АДРЕСА_1 на суму 14 000 грн.(а.с.51-52).

ІV. Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

За змістом ч.1 ст.4 та ч.1 ст.5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави відповідно до ч. 1 ст.2ЦПК України являється завданням цивільного судочинства.

Як вбачається зі змісту ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 1 ст.76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитки в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням її речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Власник, права якого порушені, згідно з ч.3 ст.386 ЦК України, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п.8 ч.2 ст.16 ЦК України).

За приписами ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування положень ст.1166 ЦК України необхідно довести, що шкоду позивачу завдано саме неправомірними діями чи бездіяльністю особи, на яку покладається відповідальність відшкодувати шкоду, а саме необхідна наявність таких складових елементів як: а) протиправна поведінка; б) настання шкоди; в) прямий причинно-наслідковий зв`язок між першим та другим елементами; г) вина завдавача шкоди.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 Постанови від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 03.12.2014 року у справі № 6-183цс14, постановах Верховного Суду від 11.12.2018 року у справі № 759/4781/16-ц, від 11.09.2019 року у справі № 203/2378/14-ц та від 28.08.2019 року у справі № 638/20603/16.

З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (ч.2 ст.1166 Цивільного кодексу України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (п.1 ч.2 ст.1167, ч.5 ст.1187 цього Кодексу).

Позивач подала докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Водночас, відповідач заявлений позов визнав повністю.

За таких обставин, під час розгляду справи знайшов своє підтвердження факт спричинення матеріальної шкоди позивачці з вини відповідача. Розмір завданої матеріальної шкоди, з яким погоджується суд та відповідач становить 39 369, 00 грн.

З врахуванням наведеного, суд приходить до переконання, що позов ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди підлягає задоволенню у повному обсязі.

V. Розподіл судових витрат

Згідно з ч.1ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що позивач ОСОБА_1 є інвалідом ІІ групи (а.с.21) і на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», звільнена від сплати судового збору, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави в розмірі 1211 грн.20 коп.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 39 369 (тридцять дев`ять тисяч триста шістдесят дев`ять) гривень матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок на користь держави.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників у справі:

Позивач:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач:

ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

Місце реєстрації: АДРЕСА_3 ,

РНОКПП: не відомий.

Повний текст рішення складений та підписаний 02.12.2024.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО