Справа № 189/1726/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

04.12.2024 року смт. Покровське

Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Лукінової К.С.,

при секретарі Копиці С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Покровське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася з позовом до Покровського районного суду Дніпропетровської області до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, яким просить стягнути з відповідача на її користь пеню за прострочення сплати аліментів за період з лютого 2020 року по червень 2024 року включно на загальну суму 1294921,82 грн. Позов мотивує тим, що рішенням Покровського районного суду Дніпропетровської області від 28.11.2014 року присуджено до стягнення щомісячно з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Водяне Покровського району Дніпропетровської області аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 18.11.2014 року і до досягнення дитиною повноліття. Відповідач ОСОБА_2 жодного разу не сплатив аліменти, внаслідок чого утворилась заборгованість станом на 26.06.2024 року у розмірі 213720.29 грн.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не надав, тому суд вважає за можливе розглянути справу відповідно правил ст. ст. 280,287,288 ЦПК України - заочно. Представник позивача не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с.6).

Рішенням Покровського районного суду Дніпропетровської області від 28.11.2014 року присуджено стягувати щомісячно з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Водяне Покровського району Дніпропетровської області аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 18.11.2014 року і до досягнення дитиною повноліття (а.с.5).

Згідно до самого позову, позивачкою було проведено розрахунок розміру пені, яка підлягає стягненню з відповідача, яка становить 1 294 921,82 грн. Разом з тим, згідно копії розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, сума заборгованості станом на 26.06.2024 року становить 213 720,29 грн. (а.с. 9).

Так, відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину.

Відповідно до ч. 1ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Норма статті 196 СК України не встановлює будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Зазначена правова позиція знайшла відображення в Постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до висновків Великої Палати ВС, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою: p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Згідно розрахунку розміру пені, що наданий позивачкою ОСОБА_1 , заборгованість за період з лютого 2020 року по червень 2024 року становить 1 294 921,82 грн.

Крім того, згідно розрахунку заборгованості по аліментах, загальна сума заборгованості станом на 26.06.2024 року за період з 31.01.2020 року по 26.06.2024 року складає 213 720,29 грн. (а.с. 9).

Однак, відповідно до частини 1 статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості.

Таким чином, розмір пені не може перевищувати суму заборгованості по аліментах.

Отже, враховуючи вищевикладене, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню пеня за прострочення сплати аліментів в розмірі 213 720,29 грн. У ст. 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

Оскільки, аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Підсумовуючи наведене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення. Відповідно до ст. 141 ЦПК України та в зв`язку з частковим задоволенням позовних вимог, з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави у розмірі 2137,20 грн.

Керуючись ст.ст.12,13,76-83,141,259, 263, 265,272,273 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за прострочення сплати аліментів задовольнити частково. Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , пеню за прострочення сплати аліментів станом на 26.06.2024 року в розмірі 213 720,29 грн. (двісті тринадцять тисяч сімсот двадцять гривень 29 коп.).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 2137,20 (дві тисячі сто тридцять сім гривень 20 коп.).

В решті позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: К.С. Лукінова

04.12.2024