ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/2378/23 Номер провадження 22-ц/814/3906/24Головуючий у 1-й інстанції Материнко М.О. Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
У Х В А Л А

27 листопада 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду

цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,

суддів Кузнєцової О.Ю., Одринської Т.В.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційними скаргами Дніпропетровської обласної прокуратури, що підписана ОСОБА_1 , та Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що підписана ОСОБА_2 , на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2024 року (повний текст рішення складено 17 жовтня 2024 року) у справі за позовом ОСОБА_3 до держави України в особі Державної казначейської служби України, Дніпропетровської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про відшкодування шкоди, завданої громадянину незаконними діями органу дізнання, досудового слідства, прокуратури та суду,-

В С Т А Н О В И В:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2024 року позовну заяву ОСОБА_3 до держави України в особі Державної казначейської служби України, Дніпропетровської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про відшкодування шкоди, завданої громадянину незаконними діями органу дізнання, досудового слідства, прокуратури та суду задоволено у повному обсязі.

Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів в безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку на користь громадянина України ОСОБА_3 на відшкодування матеріальної шкоди спричиненої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури та суду в розмірі еквівалентному 21500 доларів США, що підлягає сплаті у національній валюті України гривні за офіційним курсом НБУ на день винесення рішення - в сумі 885716,15 грн.

Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів в безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку на користь громадянина України ОСОБА_3 на відшкодування моральної шкоди завданої незаконними діями органів дізнання, досудового слідства. прокуратури та суду у розмірі 3270000,00 грн.

Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів в безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку на користь громадянина України ОСОБА_3 40000,00 грн на відшкодування судових витрат.

У листопаді 2024 року до Полтавського апеляційного суду надійшли апеляційні скарги на вищезазначене судове рішення від Дніпропетровської обласної прокуратури, що підписана ОСОБА_1 , та від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що підписана ОСОБА_2

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція суду

Апеляційні скарги слід повернути особам, що їх подали, з таких підстав.

Частиною третьою статті 356 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

До апеляційної скарги додаються, зокрема довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися (пункт 1 частини четвертої статті 356 ЦПК України).

Крім того, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва органу державної влади, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками органу державної влади. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади без додаткового уповноваження.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Подібні висновки зроблені в постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року в справі № 667/7582/15-ц (провадження № 61-303св20).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що: «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень» (також див. ухвали Верховного Суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 26 квітня 2024 року у справі № 205/3743/20, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18, від 07 листопада 2024 року у справі № 204/6214/23).

Щодо апеляційної скарги Дніпропетровської обласної прокуратури, що підписана ОСОБА_1 .

До апеляційної скарги Дніпропетровської обласної прокуратури додано, зокрема довіреність від 09 травня 2023 року, видану у порядку передоручення. Довіреність від 09 травня 2023 року нотаріально не посвідчена.

Довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті (частина друга статті 245 ЦК України).

У разі недодержання вимоги закону про нотаріальне посвідчення одностороннього правочину такий правочин є нікчемним (частина перша статті 219 ЦК України).

Окрім цього, до матеріалів апеляційної скарги Дніпропетровської обласної прокуратури додано: копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо підтвердження повноважень керівника, а також копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, сформовану 07 лютого 2024 року.

Разом з тим, аналіз матеріалів справи та апеляційної скарги з додатками свідчить, що вони не містять визначених частиною четвертою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_1 діяти від імені Дніпропетровської обласної прокуратури в порядку самопредставництва.

Щодо апеляційної скарги Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що підписана ОСОБА_2 .

Як убачається із матеріалів апеляційного провадження, апеляційна скарга Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області подана через засоби поштового зв`язку та підписана ОСОБА_2 , на підтвердження повноважень якої додано виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що сформована 23 травня 2024 року.

Визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть засвідчити повноваження діяти від імені скаржника за правилами самопредставництва, підписант не надала, а матеріали справи не містять. Входження до кола власне трудових обов`язків підписанта здійснення самопредставництва скаржника не підтвердила. Сформована 23 травня 2024 року виписка з ЄДР, актуальність даних якої станом на листопад 2024 року не підтверджена, не засвідчує (а) наявність трудових відносин підписанта зі скаржником і (б) входження до кола саме трудових обов`язків підписанта здійснення самопредставництва скаржника.

Також до апеляційної скарги не надано, а матеріали справи не містять довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження ОСОБА_2 діяти від імені Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, відповідно частини четвертої статті 62 ЦПК України.

ВИСНОВОК

Пунктом 1 частини п`ятої статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Оскільки апеляційні скарги підписали та подали особи, які не підтвердили наявність права їх підписувати за правилами самопредставництва, ці скарги слід повернути. Вказане не перешкоджає повторному зверненню до суду із такими скаргами, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для їх повернення.

Керуючись статтями 351, 356, 357, 381 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Апеляційні скарги Дніпропетровської обласної прокуратури, що підписана ОСОБА_1 , та Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що підписана ОСОБА_2 , на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 08 жовтня 2024 року - повернути особі, яка подала відповідну апеляційну скаргу.

Заявникам надіслати копію ухвали разом з доданими до апеляційної скарги матеріалами, іншим учасникам справи надіслати копію ухвали.

Ухвала набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий В.П. Пікуль

Судді О.Ю. Кузнєцова

Т.В. Одринська