Справа №:755/8046/24
Провадження №: 2/755/5255/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" липня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 13 травня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

До суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя, згідно якої просить суд: визнати спільною сумісною власністю спірні нерухоме майно та транспортні засоби; визнати право власності на частин нерухомого майна та транспортних засобів за ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 07 червня 2024 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя залишено без руху.

Згідно ч. 1 ст. 195 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно п. 1,9,10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідачем у позовній заяві не вказано ціни позову та зазначено, що визначити ціну позову неможливо у зв`язку з неможливістю отримати повну оцінку спільного майна подружжя.

Згідно ч. 6 ст. 30 ЦПК України зустрічний позов та позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, незалежно від їх підсудності пред`являються в суді за місцем розгляду первісного позову. Це правило не застосовується, коли відповідно до інших визначених у цій статті правил виключної підсудності такий позов має розглядатися іншим судом, ніж тим, що розглядає первісний позов.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

З урахуванням не зазначення відповідачем ціни позову та вартості спірного нерухомого майна, яке знаходиться у Дніпровському, Дарницькому районах м. Києва та Броварському районі Київської області суд позбавлений встановити чи належить до підсудності Дніпровського районного суду м. Києва зустрічний позов по цій справі.

Водночас, частиною 1 ст. 378 ЦПК України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Тому відповідачу необхідно уточнити ціну позову, вартість нерухомого майна, яке підлягає поділу та зазначити, чим це підтверджується.

Разом з тим, суд зазначає, що цивільно-процесуальним законом не заборонено учасникам судового процесу використовувати наявні процесуальні інструменти для реалізації їх прав.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідач просить суд, зокрема, визнати право власності відповідача на автомобіля марки Tesla Model Y та на автомобіля марки «Volkswagen ID.4» та визнати право власності відповідача на частини нерухомого майна.

Однак, всупереч п. 4,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено, чим підтверджується право власності позивача або відповідача на спірні атомобілі.

Суд звертає увагу, що предмет позову, тобто певна правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви.

Згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Суд позбавлений права визначати замість позивача позовні вимоги, їх формулювання, в тому числі текстуальне, тому позивач повинен самостійно визначитись у позовній заяві з позовними вимогами та їх формулюванням, ідентифікацією спірного майна, оскільки за результатами розгляду позовної заяви, яка викладена у поточній редакції, рішення суду, якщо позов буде задоволено, не буде відповідати частині 5 статті 265 ЦПК України.

Тому відповідачу слід зазначити чим підтверджується право власності позивача або відповідача на спірні атомобілі.

Крім того, відповідачу слід викласти зміст позовних вимог із зазначенням способу захисту прав позивача, що відповідає вимогам закону та установленій судовій практиці.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому позивачу необхідно надати до матеріалів зустрічного позову докази сплати судового збору у відповідності до ціни позову.

Копія ухвали суду від 07 червня 2024 року отримана відповідачем 11 червня 2024 року, про що свідчить Інформаційна довідка про доставку електронного листа, що автоматично сформована Автоматизованою системою бази документообігу суду.

Однак, станом на 30 липня 2024 відповідачем не усунуто викладені в ухвалі суду від 07 червня 2024 року недоліки.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 7 ст. 185 ЦПК України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, суд доходить висновку про необхідність повернення позовної заяви по цій справі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 185, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя залишити без руху вважати такою, що не подана та повернути відповідачу.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна