Справа № 405/4559/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2024 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі

головуючого - судді: Драного В.В.

при секретарі: Дятел О.В.

розглянувши за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, та надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною прабабою позивача та визначити позивачу додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . В обґрунтування позову вказала, що правнучкою ОСОБА_3 , Після смерті ОСОБА_3 відрилася спадщина на нерухоме майно, а саме: будинок за адресою: АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_2 ), та земельна ділянка за цією ж адресою площею 0,3365 га для садівництва та обслуговування жилого будинку. У 1987 році ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем Соколівської сільської ради, яким заповіла все своє майно сину ОСОБА_4 . Однак, її син (дід позивача) ОСОБА_4 не встиг прийняти спадщину, так як помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . При цьому, ніхто зі спадкоємців ОСОБА_3 за законом із заявами про прийняття спадщини після її смерті не звертався, спадкова справа після її смерті так і не була заведена. У червні 2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Однак нотаріусом було роз`яснено, що відсутні достатні документи, що підтверджують факт родинних відносин позивача та спадкодавця ОСОБА_3 так як відсутні докази родинних відносин ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як матері та сина, а також те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 28.06.2024 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання, витребувано у приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Томаз В.І. належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у разі відсутності таких відомостей - витяг (інформаційну довідку) із Спадкового реєстру відносно неї.

03.07.2024 року позивач подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просить розгляд справи провести без її участі.

Відповідач 03.07.2024 року подав до суду заяву, в якій позовні вимоги визнав та просить розгляд справи провести без його участі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач ОСОБА_1 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Соколівське Кіровоградського району Кіровоградської області та її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що підтверджується паспортом громадянина України позивача та її свідоцтвом про народження (а.с. 9-11, 13).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 02.02.1974 року райЗАГС Красногвардійського району Ставропольського краю, батько позивача ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 в с. Красногвардійське Красногвардійського району Ставропольського краю російської федерації. Його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_7 (а.с. 14).

Як вбачається з паспорту громадянина України та свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого повторно 19.11.2014 року, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 в радгоспі Юбілейний Яшалтинського району Калмикії, російська федерація, та 23.03.1983 року уклав шлюб з ОСОБА_8 (а.с. 15).

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_9 померла, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (а.с. 18).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 помер в м. Кропивницький, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (а.с. 17).

Тобто, позивач є рідною онукою ОСОБА_4 , що підтверджується допустимими та достатніми доказами.

У свою чергу, як вбачається з паспорта громадянина України ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 в с. Привільне Красногвардійського району Ставропольського краю російської федерації та з 07.07.1986 року була зареєстрована за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Новопетрівка (а.с. 19).

При цьому, 11.06.1986 року ОСОБА_3 Яшалтинським РАЙСО Калмицької АРСР було видано посвідчення про призначення їй пенсії за віком (а.с. 20).

09.08.1986 року ОСОБА_3 придбала будинок на території Соколівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, що підтверджується відповідним договором купівлі-продажу (а.с. 21).

03.10.1987 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем Соколівської сільської ради, яким заповіла все своє майно сину ОСОБА_4 (а.с. 22)

27.03.2012 року ОСОБА_3 уповноважила ОСОБА_4 на представництво її інтересів у всіх органах та організаціях, підписавши відповідну довіреність (а.с. 23).

Згідно довідки Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 24.06.2024 року № 66 ОСОБА_3 з 07.07.1986 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 була зареєстрована та проживала сама за адресою: АДРЕСА_1 , (а.с. 27).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла в с. Новопетрівка Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (а.с. 24).

24.06.2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Однак нотаріусом було роз`яснено, що відсутні достатні документи, що підтверджують факт родинних відносин позивача та спадкодавця ОСОБА_3 так як відсутні докази родинних відносин ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як матері та сина (а.с. 28).

Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Факт родинних відносин між ОСОБА_3 з одного боку та ОСОБА_4 з іншого боку як матері та сина підтверджується, ідентичністю прізвища, місця народження ОСОБА_4 та місця проживання ОСОБА_3 , зазначених у різних документах, наявністю особливо довірливих стосунків, що відображено у заповіті та довіреності ОСОБА_3 .

Таким чином, зібрані позивачем докази вказують на наявність достатніх правових підстав вважати, що факт родинних відносин між заявником ОСОБА_1 з одного боку та померлою ОСОБА_3 з іншого боку як правнуки та прабаби є доведеним.

Встановлення даного юридичного факту для заявника має юридичне значення, оскільки необхідне їй для реалізації їх особистих майнових прав, а саме права спадкування після смерті своєї прабаби ОСОБА_3 .

У свою чергу, частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Верховний Суд України у постанові від 04.11.2015 року у справі № 6-1486цс15, виклав правовий висновок, згідно з яким право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживає зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо); вживають заходів щодо охорони спадкового майна; видають свідоцтва про право на спадщину.

На нотаріусів може бути покладено вчинення інших нотаріальних дій згідно із законом (частина друга статті 34 Закону України «Про нотаріат»).

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Відповідно до п. 2.2 глави 9 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, перед вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна нотаріус вчиняє низку дій, які забезпечують повну охорону цього майна, зокрема: визначає місце відкриття спадщини, наявність спадкового майна, його склад та місцезнаходження; повідомляє про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме (Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі).

Згідно з п. 2.2 глави 10 розділу ІІ цього Порядку для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Так, у позові вказано, що у травні 2024 року під час спілкування у телефонному режимі зі своїм батьком ОСОБА_5 , який проживає в російській федерації позивач дізналася від нього, що у її прабаби наявна спадщину, яку її син (дід позивача) ОСОБА_4 не прийняв. Так само її батько ОСОБА_5 цю спадщину також не прийняв і не збирається її приймати.

Також, через втрату свідоцтва про народження її діда ОСОБА_4 та відсутність можливості отримання актового запису про його народження, так як він народився на території російської федерації, родинні відносини між позивачем ОСОБА_1 та спадкодавцем ОСОБА_3 документально не підтверджено, а відтак у неї були відсутні підстави для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті.

При цьому позивач є спадкоємцем п`ятої черги за законом, на час смерті спадкодавця з нею не проживала, заяви про прийняття спадщини або відмови від неї у визначений законом строк не подавала. Про наявність заповіту, складеного на користь її діда ОСОБА_4 (сина ОСОБА_3 ), а також про те, що її дід не прийняв спадщини після смерті своєї матері, позивач дізналася поза межами строку прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Водночас, нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій не здійснив жодних дій для повідомлення ОСОБА_4 про існування заповіту, не здійснив його виклик та виклик інших спадкоємців для реалізації його прав на прийняття спадщини. Такі обставини є поважною причиною пропуску позивачем строку прийняття спадщини, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 22.12.2021 року в цивільній справі № 703/4948/19.

Окрім того, оскільки позивач в даному позові не заявляє вимог про оформлення права власності на спадкове майно, а лише просить суд встановити факт, що має юридичне значення та поновити йому строк для звернення із відповідною заявою для прийняття спадщини, то суд у даній справі не встановлює коло всіх спадкоємців, які залишились після смерті ОСОБА_3 .

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, у зв`язку з чим, вважає за можливе встановити факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною прабабою позивача та визначити позивачу додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 19, 76, 81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ) про встановлення факту, що має юридичне значення, та надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною прабабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судові витрати залишити по фактично понесеними позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його підписання до Кропивницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний