Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2856/23
Провадження № 2-во/935/15/24
У Х В А Л А

31 липня 2024 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді Щербаченко І. В., за участі секретаря судового засідання Ганнущенко Г. М., розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про виправлення описки у рішенні Коростишівського районного суду Житомирської області від 23.05.2024, у справі № 935/2856/23,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні Коростишівського районного суду Житомирської області від 23.05.2024, оскільки в описовій частині рішення вказано « ОСОБА_2 , а потрібно « ОСОБА_3 ».

Згідно положень ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положеннями ч. 2 ст. 269 ЦПК України передбачено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Справа розглядається за відсутності сторін, в порядку ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів, яких достатньо для виправлення описки.

Суд, з`ясувавши обставини цивільної справи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про внесення виправлень у рішенні суду від 23.05.2024, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків.

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму ВС України №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як роз`яснив Верховний Суд в постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) зазначено, що «судове рішення повинно бути точним.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Із змісту заяви ОСОБА_1 від 25.08.2023 про встановлення факту родинних відносин, убачається, що остання просила суд встановити факт того, що ОСОБА_2 , 1951 р.н., який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її рідним братом. В обґрунтування вимог вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_2 , про що свідчать записи в господарській книзі за 2001-2005 роки.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 23.05.2024 заяву ОСОБА_1 задоволено, ухвалено встановити факт того, що ОСОБА_3 , 1951 р.н., який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . При цьому, в описовій частині рішення суду вказано вимоги заявника, відповідно до змісту прохальної частини заяви.

Тому, відповідно до змісту рішення суду від 23.05.2024, в ньому відсутні арифметичні помилки, заяву ОСОБА_1 задоволено, відповідно до вимог змісту прохальної частини, а отже застосування положень ст. 269 ЦПК України в такому випадку є недоцільним, а заявлені вимоги заявника є безпідставними, оскільки суд не має права змінювати зміст судового рішення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні Коростишівського районного суду Житомирської області від 23.05.2024.

Керуючись ст. 247, 260, 261, 269, 352-355 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні Коростишівського районного суду Житомирської області від 23.05.2024 відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. В. Щербаченко