КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 939/1146/23

провадження № 22-ц/824/16295/2024

25 жовтня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справіза позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року в складі судді Міланіч А.М.,

встановив:

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року вказаний позов задоволено.

19.08.2024 ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року подала апеляційну скаргу, яка містила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Клопотання обґрунтовано тим, що повний текст оскаржуваного судового рішення вона отримала 23.01.2024 року. В подальшому вона оскаржила вказане судове рішення до Київського апеляційного суду, ухвалою якого від 05 серпня 2024 року її апеляційну скаргу було повернуто. Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із апеляційною скаргою до суду,а тому процесуальний строк пропущено з поважних причин та підлягає поновленню.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 вересня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року залишено без руху з надання строку для виконання вимог цієї ухвали, в тому числі зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

14.10.2024 ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку надіслала до Київського апеляційного суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги. та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження обґрунтоване тим, що повний текст оскаржуваного судового рішення вона отримала 23.01.2024 року. В подальшому вказане судове рішення оскаржено до Київського апеляційного суду. Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 квітня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - сплати судового збору за подачу апеляційної скарги. 15 квітня 2024 року вона звернулась до Київського апеляційного суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з скрутним фінансовим становищем та неможливістю одномоментної сплати всієї суми судового збору, яка складає більше половини пенсійної виплати за місяць. 05.08.2024 ухвалою Київського апеляційного суду її скаргу було повернуто. 19.08.2024 вона повторно подала апеляційну скаргу, без зайвих зволікань.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як зазначає сама ОСОБА_2 , рішення Бородянського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року вона отримала 23.01.2024.

Подавши апеляційну скаргу 19.08.2024, тобто зі спливом семі місяців після отримання копії оскаржуваного судового рішення, остання пропустила строк на його апеляційне оскарження.

Як вбачається з ухвали Київського апеляційного суду від 05 серпня 2024 року, підставою для повернення ОСОБА_2 поданої нею апеляційної скарги на рішення Бородянського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року слугувало те, що ухвалою Київського апеляційного суду від 01 травня 2024 року ОСОБА_2 було відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та продовжено строк для усунення недоліків на 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали. Ухвала Київського апеляційного суду була отримана заявником 14.06.2024, проте недоліки апеляційної скарги в частині сплати судового збору у визначений судом строк усунуто не було.

Звертаючись вдруге з апеляційною скаргою 19 серпня 2024 року, ОСОБА_2 також до апеляційної скарги не долучила доказів на підтвердження сплати судового збору або доказів на підтвердження підстав для відстрочення/звільнення від сплати судового збору. Також заявницею не було обґрунтовано причин, з яких вона була позбавлена можливості усунути недоліки апеляційної скарги відповідно до ухвали Київського апеляційного суду від 01 травня 2024 року в період з 14.06.2024 до 05.08.2024.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження від 14.10.2024 також не містить зазначення поважних причин, з яких вона не мала можливості усунути недоліки апеляційної скарги, яка була нею подана 20.03.2024 року.

Також ОСОБА_2 не наводить обставин, що перешкоджали їй звернутися до суду в межах строку на апеляційне оскарження та які б становили об`єктивно непереборні перешкоди, що пов`язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення.

Та обставина, що повернення апеляційної скарги не позбавляє особу повторного звернення до апеляційного суду не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої апеляційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

А тому, такі підстави (причини) для поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження спірного судового рішення, як, зокрема, повторна подача апеляційної скарги у зв`язку з поверненням апеляційної скарги та не зволікання з її повторним подання не може бути безумовною підставою для поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження. Скаржник повинен довести, що повернення вперше поданої апеляційної скарги відбулося з причин, які об`єктивно не залежали від особи, яка оскаржує судове рішення.

Крім цього, подавши вдруге апеляційну скаргу в діях заявника також не вбачається наміру добросовісної реалізації належного їй права на апеляційне оскарження судового рішення та забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, з огляду на ненадання до апеляційної скарги доказів сплати судового збору або доказів, які б підтверджували підстави для відстрочення його сплати.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Статтею 3 ЦК України встановлено, що загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

За таких обставин, встановлення діючим законодавством права на апеляційний перегляд справи не може бути підставою для невиконання особою, яка бажає реалізувати своє право на апеляційне оскарження судового рішення, норм законодавства, які визначають дотримання певних умов для здійснення такого права.

Оскільки наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними, згідно з вимогами п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Бородянського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 14 листопада 2023 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук