Справа № 277/1504/24
РІШЕННЯ

іменем України

"02" грудня 2024 р. селище Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Т.Г. Корсун, при секретарі судового засідання М.М. Сороки, розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Ємільчине в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

До Ємільчинського районного суду Житомирської області звернулася ОСОБА_1 з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 .

У позовній заяві позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний брат ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 3,27 га, що розташована на території Будо-Бобрицької сільської ради.

В липні 2023 року позивачзвернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте, отримала відмову через пропуск встановленого строку звернення до нотаріуса із такою заявою. Вважає, що строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини пропустила з поважної причини, оскільки у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні. Крім того, позивач мала переконання, що спадщину після смерті брата прийме її мати, однак вона написала заяву від 18.07.2023 про відмову у прийнятті спадщини. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 терміном 60 календарних днів.

Ухвалою суду від 11.11.2024 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Позивач в підготовче засідання не з`явився. До початку підготовчого засідання позивач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Згідно поданої заяви позов підтримав в повному обсязі, просив суд його задовольнити.

Представник Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області в підготовче засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку підготовчого засідання подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Проти задоволення позову не заперечує.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, враховуючи заяви учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , про що 20.09.2022 складено відповідний актовий запис № 2942, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 20.09.2022 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомир Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) (а.с.11).

Родинні відносини між позивачем та покійним ОСОБА_2 , зокрема, що покійний був її рідним братом, підтверджуються копією свідоцтва про народження позивача (серія НОМЕР_2 від 12.02.1975) та копією свідоцтва про народження ОСОБА_2 (серія НОМЕР_3 від 30.05.1963), де їхніми батьками зазначені: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.8,10).

06 листопада 1993 року Будо-Бобрицькою сільською радою Ємільчинського району Житомирської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (прізвище після укладення шлюбу - ОСОБА_7 ), актовий запис №4, що підтверджується копією Свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 (а.с.9).

У власності ОСОБА_2 перебувала земельна ділянка 3,27 га, цільове призначення: ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджено Державним актом на право власності на земельну ділянку від 09.06.2006 (а.с.12-14).

З довідки, виданої Киянським старостинським округом Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області від 09.10.2024 №393 вбачається, що ОСОБА_2 на день смерті постійно проживав та був зареєстрований один за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.20).

22 липня 2023 року державним нотаріусом Звягельської державної нотаріальної контори Ружицьким О.Д., на звернення позивача було повідомлено про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття. За даними Спадкового реєстру станом на 22.07.2023 зареєстрована спадкова справа щодо майна померлого ОСОБА_2 (а.с.18-19).

Мати померлого ОСОБА_2 - ОСОБА_4 подала заяву про відмову від прийняття спадщини (а.с.15).

За приписами статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу вимог ст.ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст. 1220-1221,1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст.1262 ЦК України).

Як стверджується матеріалами справи, позивач є спадкоємцем за законом і не відмовляється від прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як слідує зі змісту положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У встановлений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк позивач заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріальної контори не подала, у зв`язку з введенням воєнного стану та впевненістю про прийняття спадщини її матір`ю.

Враховуючи викладені позивачем обставини, які не заперечуються і не спростовуються відповідачем, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини.

Відповідно до вимог частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, матеріалами справи встановлено, що позивач після смерті ОСОБА_2 не прийняла спадщину у встановлений законом строк, тому суд дійшов висновку, що визнання представником відповідача позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позов підлягає задоволенню.

Питання про стягнення судового збору з відповідача позивачем не ставиться.

Керуючись ст.ст.258, 259, 264, 265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Житомирського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_5 .

Відповідач: Барашівська сільська рада Звягельського району Житомирської області, адреса: вул. Героїв Майдану, 10, с. Бараші, Звягельський район, Житомирська область, .

Суддя Т. Г. Корсун