Єдиний унікальний номер 722/2135/24
Номер провадження 2/722/538/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року Сокирянський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Ратушенка О.М.

за участю секретаря Кушнір І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Сокиряни в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку, необхідного для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Римлянська Г.О., діючи в інтересах позивачки ОСОБА_1 , звернулася до Сокирянського районного суду Чернівецької області з вищевказаним позовом до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку, необхідного для подання заяви про прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилалася на те, що ОСОБА_2 народилася і по теперішній час проживає в с. Розкопинці, Дністровського (до реорганізації Сокирянського) району Чернівецької області.

29.08.1993 року позивачка уклала шлюб з ОСОБА_3 і їй присвоєно прізвище « ОСОБА_4 ».

Її батьками були: батько ОСОБА_5 та мати ОСОБА_6 .

Матір`ю її батька та її бабою була ОСОБА_7 , яка також проживала в с. Розкопинці.

У баби, крім батька заявниці ОСОБА_5 , була ще донька - ОСОБА_8 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 померла.

Після її смерті залишилася спадщина, до складу якої входять: житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; право на земельну частку (пай) в колгоспі імені АДРЕСА_2 , яке підтверджується Сертифікатом на право на земельну частку (пай), серія ЧВ №0106392, виданим Сокирянською РДА 10.12.1996 року.

За свого життя ОСОБА_7 склала заповіт, яким своє право на земельну частку (пай) згідно Сертифікату серія ЧВ №0106392 заповіла в рівних долях своїм дітям: ОСОБА_5 та ОСОБА_8 .

Однак, жоден із спадкоємців не прийняв спадщину ОСОБА_7 та обоє померли: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 (раніше дня смерті спадкодавиці), а ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 (після спливу шестимісячного строку з дня смерті спадкодавиці).

Тобто, позивачка може спадкувати після смерті ОСОБА_7 за законом, за правом представлення, після смерті свого батька, ОСОБА_5 .

До моменту смерті ОСОБА_7 позивачка фактично проживала з нею за однією адресою, проте без реєстрації місця проживання в будинку баби.

Помилково вважаючи, що спільне проживання з ОСОБА_7 аж до моменту її смерті, догляд за бабою та здійснення ритуалу її похорону підтверджують факт своєчасного прийняття спадщини, позивачка не звернулася в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини в строк, передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України та пропустила цей строк.

Однак, бажаючи оформити свої спадкові права на майно баби, 14.10.2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Гапчука В`ячеслава Володимировича і на підставі її заяви нотаріусом відкрито спадкову справу.

З наведених підстав, вважає причину пропуску позивачкою строку прийняття спадщини поважною.

Просила визначити ОСОБА_1 додатковий трьохмісячний строк для подання нею до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, однак представник позивачки - адвокат Римлянська Г.О. подала до суду заяву про проведення розгляду справи без її присутності та присутності позивачки, позовні вимоги підтримують повністю.

Представник відповідача Сокирянської міської ради Дністровського району у судове засідання не з`явився, однак ОСОБА_9 у зв`язку з відсутністю заперечень подала до суду заяву про розгляд справи без представника міської ради.

Частиною 3 ст.211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Підстав, передбачених ст.223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи судом не встановлено, а тому прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази по даній цивільній справі суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими і підлягають задоволенню з огляду на таке.

З наданих позивачкою доказів та копії спадкової справи №101/2024щодо майна померлої ОСОБА_7 судом встановлено наступні обставини:

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Розкопинці Дністровського району Чернівецької області померла ОСОБА_7 , що встановлено із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 19.03.2005 року, виданого виконавчим комітетом Василівської сільської ради Сокирянського району Чернівецької області.

На день смерті ОСОБА_7 , яка постійно проживала в с. Розкопинці Дністровського району Чернівецької області, залишилась спадщина, до складу якої входять: житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , право власності покійної на який підтверджується виданим виконкомом Василівської сільської ради свідоцтвом про право особистої власності на житловий будинок від 02.10.1992 року, зареєстрованим в Чернівецькому обласному бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі №2, сторінка № НОМЕР_2 , за реєстровим №204; право на земельну частку (пай) в колгоспі імені АДРЕСА_2 , яке підтверджується сертифікатом на право на земельну частку (пай), серія ЧВ №0106392, виданим Сокирянською районною державною адміністрацією 10.12.1996 року.

За свого життя спадкодавиця зробила заповіт, посвідчений 17.01.2002 року секретарем виконкому Василівської сільської ради Сокирянського району Чернівецької області ОСОБА_10 , яким заповіла належну їй земельну частку (пай), посвідчену сертифікатом серії ЧВ №0106392 в рівних долях ОСОБА_5 та ОСОБА_8 .

Іншим спадковим майном, на яке не поширюється заповіт, є вищезазначений житловий будинок ОСОБА_7 .

Жоден із спадкоємців за заповітом не прийняв спадщину ОСОБА_7 та обоє померли: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто раніше дня смерті спадкодавиці, а ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто після спливу шестимісячного строку з дня смерті спадкодавиці.

Так, з свідоцтва про народження НОМЕР_3 , виданого Сокирянським райбюро ЗАГС 18.06.1962 року встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народився ОСОБА_5 , матір`ю якого є ОСОБА_7 .

З свідоцтва про смерть НОМЕР_4 , виданого виконавчим комітетом Василівської сільської ради від 23.10.2002 року встановлено, що ОСОБА_5 помер в с. Розкопинці 11.10.2002 року.

З свідоцтва про смерть НОМЕР_5 , виданого виконавчим комітетом Василівської сільської ради від 18.04.2006 року встановлено, що ОСОБА_8 померла в с. Розкопинці 16.04.2006 року.

Таким чином, має місце спадкування майна ОСОБА_7 за законом.

З свідоцтва про народження НОМЕР_6 , виданого Василівською сільською радою 13.03.1976 року встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася ОСОБА_11 , батьком якої є ОСОБА_5 .

З свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_7 , виданого Василівською сільською радою 29.08.1993 року встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_6 одружилися ОСОБА_3 і ОСОБА_11 та дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_4 ».

Частиною 1 статті 1266 ЦК України передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Тобто, позивачка, як онука спадкодавиці, може спадкувати після смерті ОСОБА_7 за правом представлення, після смерті свого батька, ОСОБА_5 .

З довідки Василівського старостинського округу Сокирянської міської ради від 11.10.2024 року №449 встановлено, що на момент смерті ОСОБА_7 була зареєстрована та проживала в своєму будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_3 та знята з реєстрації 19.03.2005 року, у зв`язку зі смертю. На день смерті разом з ОСОБА_7 проживала без реєстрації її онука, позивачка ОСОБА_1 .

Матеріалами спадкової справи ОСОБА_7 підтверджено, що до 14.10.2024 року її спадщину не прийняв жоден із спадкоємців як за заповітом, так і за законом.

Бажаючи оформити свої спадкові права на майно баби, 14.10.2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Гапчука В`ячеслава Володимировича і на підставі її заяви нотаріусом відкрито Спадкову справу №102/2024, запис в Спадковому реєстрі №73124496.

Разом з тим, своїм Листом від 14.10.2024 року приватний нотаріус Гапчук В.В. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_7 на ім`я ОСОБА_1 , так як нею пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений правовий висновок Верховним Судом викладено у постанові від 28.10.2019 року по справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121св18).

Крім того, згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім того, ч.1 ст.11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмету спору; ціни позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому з питань оцінки «пропорційності», як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, ЄСПЛ визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

При цьому, слід врахувати, що позивачка ОСОБА_1 заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавиці не подавала, від права на спадкування не усунута, своїми діями довела, що бажає прийняти спадщину, що підтверджується заведеною приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Гапчуком В.В. на підставі її заяви спадковою справою за №102/2024 року та заявою позивачки про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, яка в ній міститься.

З огляду на викладене, а також враховуючи відсутність заперечень щодо позову представника відповідача, суд вважає, що вказані обставини є поважною причиною пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_7 .

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі ст.ст.1268-1270, 1272 ЦК України та керуючись ч.1 ст.82, ч.4 ст.206, ч.3 ст.211, ч.2 ст.247, ст.ст.258-259, 263, 265, 268, 273, 280 ч.1, 282, 284, 287 ч.4, 288 ч.2, 289, 354, п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_4 , додатковий строк, для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці, який відраховувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Сокирянський районний суд Чернівецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: