Провадження № 2-о/638/354/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року м.Харків

Суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Теслікова І.І., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Сумського районного нотаріального округу Хоменко Оксана Володимирівна, про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, у якій просить суд: 1) встановити факт родинних відносин, а саме те, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 доводиться рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; 2) встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 на час відкриття спадщини, тобто на день її смерті за адресою: АДРЕСА_1 ; 3) встановити факт належності померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 державного акту на право власності на земельну ділянку серії СМ №127832, який виданий 02.04.2004 року на земельні ділянки площею 3,9903 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані на території Ворожбянської сільської ради Лебединського району Сумської області на ім?я ОСОБА_2 , мешканки с. Ворожба Лебединського району Сумської області. Встановлення зазначеного факту їй необхідно для оформлення спадкових прав на підставі ст. 1264 ЦК України.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суддя дійшла висновку про відмову у відкритті провадження, з огляду на таке.

За змістом частини 7 статті 19 ЦПК України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорених прав.

Згідно із ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеному у свідоцтві про народження або паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Згідно із роз`ясненнями, які містяться у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 вересня 2022 року в справі №139/122/14-ц (провадження №61-3238св22) вказано, що: «під спором про право розуміють перешкоди у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. Спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. При відсутності цих елементів відсутній спір про право».

Спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і яка потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 14 червня 2021 року в справі № 760/33008/19, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право у справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 квітня 2024 року по справі №641/683/23 (провадження №61-15387св23) зазначено, що: «задовольняючи заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції вважав доведеним факт її проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком понад п`ять років, у період з 1998 року до ІНФОРМАЦІЯ_1, тобто до дня його смерті. Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення, апеляційний суд виходив з недоведеності заявником своїх вимог. Разом із цим суд не врахував, що факт оскарження рішення місцевого суду заінтересованою особою - Харківською міською радою, доводи її апеляційної скарги, свідчить про існування спору про право. Пославшись на те, що від часу відкриття спадщини ще не минув рік, а тому Харківська міська рада не може порушувати питання про визнання спадщини відумерлою, апеляційний суд дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні скарги по суті заявлених вимог не звернувши уваги на те, що з моменту відкриття спадщини відповідно до статті 1277 ЦК України Харківська міська рада має свій інтерес щодо спадкового майна. Ураховуючи наведене, факт, про встановлення якого просить ОСОБА_1, не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, оскільки з матеріалів справи встановлено, що існує спір про право, який підлягає розгляду виключно у порядку позовного провадження».

Аналогічна правова позиція прослідковується і в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 травня 2024 року у справі №367/2904/22.

Крім того, Верховний Суд у справі №367/2904/22 зазначив, що міська рада має свій інтерес щодо спадкового майна, а тому факт, про встановлення якого просить заявник не підлягає з`ясуванню у порядку окремого провадження, так як існує спір про право.

Суддя вважає, що у даній справі наявний спір про право щодо спадкування, який підлягає розгляду в порядку позовного провадження, оскільки у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, ОСОБА_1 конкретно зазначила, що метою встановлення фактів родинних відносин з померлою, постійного проживання з померлою на час відкриття спадщини та факту належності померлій державного акту, є саме отримання нею спадщини.

Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Такий правовий висновок висловлений у постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 205/2102/19-ц.

Так, постановою нотаріуса від 15.11.2024 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв?язку з неприйняттям спадщини, з неможливістю підтвердити факт родинних відносин з ОСОБА_2 , з невідповідністю державного акту на право власності на земельну ділянку, виданого на ім?я « ОСОБА_2 » померлій « ОСОБА_2 ».

Верховний Суд в постанові від 02.05.2024 (справа №367/2904/22) зазначив, що у разі відсутності спадкоємців як за законом, так і за заповітом, то орган місцевого самоврядування має свій інтерес щодо спадщини після смерті, а відтак існує спір про право.

Більш того, Ворожбянська сільська рада Лебединського району Сумської області має свій інтерес щодо спадкового майна, оскільки за приписами статті 1277 ЦК України, після спливу одного року з часу відкриття спадщини та у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, орган місцевого самоврядування зобов`язаний подати заяву про визнання спадщини відумерлою. А у разі визнання спадщини відумерлою вона переходить у власність територіальної громади.

Отже, сільська рада має свій інтерес щодо спадкового майна, а тому із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, у зв`язку з чим відмовляється у відкритті провадження у справі на підставі ч. 4 ст. 315 ЦПК України.

Водночас, суд роз`яснює ОСОБА_1 , що вона не позбавлена права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства та у порядку, який визначено ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 186 ЦПК України про відмову у відкритті провадження у справі постановляється ухвала не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви. Така ухвала надсилається заявникові не пізніше наступного дня після її постановлення в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу.

Керуючись ст. 186, 258-261, 293, 315 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, факту постійного проживання на час відкриття спадщини, та факту належності померлій державного акту.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів в порядку ч. 2 ст.261, ст.354 ЦПК України.

Суддя: І.І.Теслікова