Справа №:755/9983/24
Провадження №: 2-о/755/764/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" листопада 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Хромової О.О., розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Кухаренко Ольги Володимирівни, про відвід судді Хромової О.О, подану в межах цивільної справи окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усиновлення дитини, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усиновлення дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 10 липня 2024 року заяву залишено без руху та надано заявникам строк для усунення недоліків - три дні з дня отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду інформації про заінтересованих осіб - бабу та діда (батьків біологічної матері ОСОБА_3 ), з метою з`ясування їхнього ставлення до усиновлення та чи не бажають вони подати заяву про збереження правового зв`язку із їх онуком.

18 липня 2024 року представником заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 подано заяву про усунення недоліків заяви, у якій представник зазначила, що з моменту вилучення малолітньої дитини ОСОБА_3 із родини матері ОСОБА_4 , до органу опіки та піклування та служби у справах дітей та сім`ї Згурівської селищної ради не зверталися його рідні баба чи дід, чи інші родичі щодо взяття малолітнього ОСОБА_3 під опіку чи усиновлення, тому заінтересовані особи, які можуть заявляти про збереження правового зв`язку із дитиною, відсутні.

Водночас, судом встановлено, що заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Відомостей про реєстрацію місця проживання малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до заяви про усиновлення не долучено. Документів щодо підтвердження зареєстрованого місця проживання малолітньої дитини на території Дніпровського району міста Києва, зокрема, за місцем реєстрації заявників, заявниками не подано.

Як убачається з доданого заявниками копії рішення Виконавчого комітету Згурівської селищної ради «Про надання статусу дитини, позбавленої батьківського піклування» від 03 серпня 2022 року

№ 177, малолітньому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування та у подальшому розпорядженням Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 18 квітня 2024 року № 282 «Про призначення опіки над малолітньою дитиною», ОСОБА_2 призначено опікуном над малолітнім ОСОБА_3 .

При цьому, з витягу з реєстру територіальної громади від 26 липня 2024 року, наданого Центром надання адміністративних послуг Линовицької селищної ради Прилуцького району Чернігівської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 26 жовтня 2018 року і по теперішній час зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

За вказаною адресою, згідно витягу про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб/будинку осіб від 26 липня 2024 року № 945/12-06, зареєстровані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , а також неповнолітні діти ОСОБА_4 .

У зв`язку із викладеним, з урахуванням положень статті 310 ЦПК та статті 242 ЦК України, положень Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» та Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні», Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року № 265, ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 05 серпня 2024 року заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усиновлення дитини, передано на розгляд Прилуцькому міськрайонному суду Чернігівської області за підсудністю.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року по справі № 755/9983/24 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, скасовано ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 05 серпня 2024 року і направлено справу для продовження розгляду до Дніпровського районного суду міста Києва.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями, відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 27 листопада 2024 року, справу передано на розгляд судді Хромовій О.О.

28 листопада 2024 року представником заявника ОСОБА_1 - адвокатом Кухаренко О.В., через систему «Електронний суд» подано заяву про відвід судді Хромової О.О.

На обґрунтування заяви про відвід судді представник заявника посилається на те, що 10 липня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва у справі № 755/9983/24 за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усиновлення дитини, - залишено без руху. 18 липня 2024 року о 00:04 хв. за допомогою Електронного Суду було подано заяву про усунення недоліків.

05 серпня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усиновлення дитини, передано на розгляд Прилуцькому міськрайонному суду Чернігівської області за підсудністю. 12 серпня 2024 року було подано апеляційну скаргу на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва. 06 листопада 2024 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 05 серпня 2024 року скасовано і направлено справу для продовження розгляду до Дніпровського районного суду міста Києва. Суд постановляючи ухвали, які зазначені вище, діяв всупереч забезпеченню якнайкращому забезпеченню інтересів дитини, нехтуючи інтересам дитини, яка позбавлена батьківського піклування, строками розгляду справи, що є неприпустимим у даній категорії справ. Участь судді Хромової О.О. у розгляді цієї справи у заявників викликає сумнів щодо її упередженості, оскільки, порушується право на Справедливий Суд. У зв`язку із вищевикладеними обставинами справи, а також судовою практикою ЄСПЛ позивач категорично недовіряє судді Хромовій О.О. та вважає, що її участь у судовому розгляді справи може мати упереджений негативний вплив при ухваленні судового рішення.

Таким чином, при розгляді даної справи позивач не довіряє складу суду та суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О. не може брати участі і підлягає відводу, скільки, на думку заявника, суддя є упередженим у розгляді цієї справи.

На підставі викладеного просить відвести суддю Хромову О.О. від розгляду справи

№ 755/9983/24.

За змістом положень частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Частиною другою статті 40 ЦПК України встановлено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно із частиною сьомою статті 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно.

Відповідно до частини восьмої статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Судом не встановлено підстав, що зумовлюють необхідність повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог частини восьмої статті 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вивчивши доводи заявленого відводу, приходить до такого висновку.

Відповідно до частини першої статті 34 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею

37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зазначає, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею

6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» від

09 січня 2013 року зазначено таке. (104) Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно із усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту

1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», від 24 лютого 1993 року, Series A № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п. 32, Reports 1996-III).

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

При цьому, згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За умовами частин третьої, четвертої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

У рішенні від 10 грудня 2009 року у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) зазначено: «стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Пряма чи побічна заінтересованість судді у результаті розгляду справи може бути підставою як для відводу, так і для самовідводу. Заінтересованість може мати юридичний або побутовий характер. Юридична заінтересованість судді має місце, якщо від результату вирішення спору у нього виникнуть, зміняться або припиняться певні права або обов`язки. Побутова або фактична заінтересованість полягає в тому, що рішення суду може мати вплив на особисті стосунки судді з оточуючими.

Якщо заяву про відвід з цих підстав подає особа, яка бере участь у справі, підстави відводу потребують доказування.

Частиною першою статті 88 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи суд зазначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Доказів на підтвердження особистої упередженості судді Хромової О.О. у вирішенні спору в даній справі представником позивача не надано.

Водночас доводи представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Кухаренко О.В., зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями, прийнятими суддею Хромовою О.О. під час розгляду справи

№ 755/9983/24.

Таким чином, зі змісту заяви про відвід та аналізу доводів, на які посилається заявник, судом не встановлено обставин, зазначених у статях 36, 37 ЦПК України, які б могли бути підставою для обґрунтованих сумнівів щодо неупередженості і об`єктивності судді, що розглядає справу.

Підстави звернення із заявою про відвід судді - є суб`єктивною оцінкою заявника та не можуть бути підставами для відводу, за відсутності доказів протилежного.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого представником заявника ОСОБА_1 - адвокатом Кухаренко О.В., відводу судді Хромовій О.О. від розгляду справи № 755/9983/24, а тому у задоволенні заяви про відвід судді слід відмовити.

Відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Враховуючи викладене та керуючись статями 36, 40, 260, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Кухаренко Ольги Володимирівни, про відвід судді Хромової О.О., подану в межах цивільної справи окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усиновлення дитини, - визнати необґрунтованою.

Передати заяву представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Кухаренко Ольги Володимирівни, про відвід судді Хромової О.О., подану в межах цивільної справи окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, про усиновлення дитини, для її вирішення у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.О. Хромова