Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.10.2024 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Нізова А. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду № 6 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до до ОСОБА_2 в якому просила розірвати шлюб, зареєстрований між нею та відповідачем 22 червня 1996 року у відділі реєстрації актів цивільного громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 587. Від шлюбу подружжя неповнолітніх дітей не має.

Ухвалою судді від 05 серпня2024 року було відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

В судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, судовий збір просила залишити за нею, після розірвання шлюбу залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив суд надати строк для примирення терміном в два місяці, так як має намір зберегти сім`ю, дане клопотання просив розглядати без його участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, заяву відповідача, вважає за необхідне, заяву про надання строку на примирення задовольнити з таких підстав.

Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Постанова Верховного суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» передбачає, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку на примирення.

Отже, відповідач має намір примиритися з позивачем з метою збереження сім`ї.

Враховуючи, що завданням СК України є зміцнення сім`ї, як соціального інституту і як союзу конкретних осіб, суд вважає, що необхідно надати сторонам строк для примирення, оскільки відповідач має намір зберегти сім`ю, про що свідчить волевиявлення в наданій до суду заяві.

Керуючись ст. 111 СК України, ст. 251, 353, 354 ЦПК України, Постановою Верховного суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву відповідача ОСОБА_2 про надання строку для примирення, - задовольнити.

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу зупинити, надавши сторонам строк для примирення строком на два місяці.

Повідомити сторонам, що судове засідання після спливу строку, який надався для примирення та відновлення провадження по справі, відбудеться 09 грудня 2024 року о 09 год. 00 хв. у залі суду № 6 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області (м. Біла Церква, вул. Волонтерська 7).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена лише в частині зупинення провадження у справі.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

СуддяБ. І. Кошель