№ 205/9630/24
провадження 2/175/2758/24
УХВАЛА

03 грудня 2024 року смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Васюченко О.Г., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишення проживання дитини разом із матір`ю,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2024 року позивач звернулась до суду з вказаним позов.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 17 вересня 2024 року передано зазначену вище цивільну справу за підсудністю до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.

Справа до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшла 20 листопада 2024 року.

Однак вказана позовна заява не відповідає вимогам: п. п. 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175, ч. ч. 1, 4, 5 ст. 177 ЦПК України, тому ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 24 червня 2024 року позов було залишено без руху, а позивача запропоновано у встановлений строк усунути вказані недоліки.

На виконання вище вказаної ухвали до суду було подано заяву щодо усунення недоліків та позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування Центрального району міста Дніпро, про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини, які канцелярією суду було зареєстровано та передано судді лише 06 серпня 2024 року.

Згідно частини 1 та 2 статті 181 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені вимоги процесуального закону були виконані та постановлено ухвалу, в якій зазначено підстави залишення заяви без руху та про, що повідомлено позивача та надано йому строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

З урахуванням вище викладеного та зазначеного позивач відповідно до ухвали суду не виконав у повному обсязі вимоги, визначені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, оскільки позивачем не у повному обсязі було усунуто недоліки, яким вона не відповіла, у спосіб визначений судом а саме: позивачем з урахуванням кількості вимог немайнового характеру не в повному обсязі було сплачено судовий збір у розмірі 1210.20 гривень (1211.20 х 2 (1120,20 + 92) = 1210.20), відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір», тобто позивачем було сплачено судовий збір тільки за одну позовну вимогу, тоді як позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, а саме: вимогу про розірвання шлюбу та вимогу визначення місця проживання дитини; також слід зазначити, що позивач у позовній заяві не уточнив виклад обставин, якими він обґрунтовує свої позовні вимоги, оскільки в позовних вимогах позовної заяви, поданої з метою усунення недоліків, він просить суд визначити місця проживання дитини з позивачем, однак у позовній заяві ніяк не обґрунтовує вказану позовну вимогу та не додає відповідних доказів на підтвердження того, що він звертався до органу опіки та піклування чи до відповідача у зв`язку з вище викладеними обставинами, та яке було прийнято рішення чи надана відповідь, оскільки позивач у своїй позовній заяві не зазначає, що з відповідачем виник спір щодо вище наведеного, крім того слід зазначити, що з позовної заяви витікає, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак позивач зазначає, що вона ІНФОРМАЦІЯ_1 , крім того положеннями Сімейного й Цивільного кодексів України визначено, що дитина з 14 років може вільно обирати собі місце проживання з кимось із батьків, які мають власне житло, а тому суд не може визначати місце проживання дитини, яка досягла 14 років, за позовом когось із батьків, оскільки право вибору місця проживання надано законом самій дитині (постанова ВС у справі № 592/7624/22), також позивач у позовній заяві ніяк не обґрунтовує об`єднання у позовній заяві в одне провадження кількох позовних вимог (про розірвання шлюбу та залишення проживання дитини разом із матір`ю), однак зазначене може ускладнити вирішення справи та може вплинути на строк розгляду справи.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Частиною 5 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Позивач заяв та документів до суду на виконання ухвали судді більше не подавав.

З урахуванням вище викладеного та зазначеного позивач відповідно до ухвали суду не виконав у повному обсязі вимоги, визначені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, з заявою про продовження строку для усунення недоліків у позові, станом на 03 грудня 2024 року, не звертався, тому згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На підставі викладеного, керуючись ч. ч. 3, 5, 6 ст. 185, 261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишення проживання дитини разом із матір`ю та позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування Центрального району міста Дніпро, про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набрала законної сили 03 грудня 2024 року.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя