справа № 619/6517/24
провадження № 2/619/1618/24
РІШЕННЯ

іменем України

29 листопада 2024 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: головуючого судді - Жорняк О.М.,

за участю секретаря судового засідання - Молотко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та про визнання права власності на частину квартири за законом першої черги, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину квартири за законом першої черги,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить встановити факт родинних відносин між нею, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживав однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме, що він є її рідним сином; визнати за нею право власності на 1/8 частину спадкової квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 та визнати за нею право власності на 3/16 частин спадкової квартири, після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , а всього 9/16 частин квартири, посилаючись на те, що 31.01.1986 її чоловік отримав від філії заводу ім. Малишева трикімнатну квартиру площею 43,92 кв.м на сім`ю з чотирьох чоловік, яка складалася з: позивачки ОСОБА_1 , доньки ОСОБА_5 , сина ОСОБА_3 та чоловіка ОСОБА_4 . Син ОСОБА_3 , народився ІНФОРМАЦІЯ_6 в Манголії, так як вони були сім`єю військовослужбовця та знаходились в Монголії свідоцтво про народження сина отримували в Монголії. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер син ОСОБА_3 . Після смерті сина не було змоги повторно отримати свідоцтво про його народження, тому як в Манголії в 1991 році всі військові частини було переведено на територію РФ. Місце знаходження архіву встановити не має змогли, тому змушені звернутись до суду з питанням щодо встановлення факту родинних відносин з сином з яким проживали разом однією сім`єю з 1981 2008 рік. Згідно свідоцтва про право власності на житло від 20 травня 1999 року, комісія по приватизації державного житлового фонду з-ду ім.Малишева засвідчила, що квартира яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної, спільної власності ОСОБА_4 та членам його сім`ї ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 в цілому в рівних частинах кожному. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, складеної приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Копил В.В. від 15.07.2024, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті сина, оскільки відсутній документ, що підтверджує родинні відносини, а саме відсутнє свідоцтво про народження. ІНФОРМАЦІЯ_5 помер її чоловік ОСОБА_4 . Вказані обставини і змусили позивача за первісним позовом, звернутися до суду з даним позовом.

Відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 в якому просить визнати за нею право власності на 3/16 частин квартири в порядку спадкування за законом першої черги після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , а всього на 7/16 частин квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . В якому зазначає, що після смерті брата ОСОБА_3 спадкоємцями частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 були мати та батько, вона не могла претендувати на спадщину брата, так як була спадкоємцем другої черги. Однак, після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , вона претендує на 3/16 частини квартири. У зв`язку із приватизацією квартиру 20 травня 1999 року, їй належала частка квартири, тобто разом із часткою брата її належить 7/16 квартири. Вказані обставини і змусили його звернутися до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 03 вересня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

31 жовтня 2024 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду на 29 листопада на 12 год 00 хв.

Позивач (за зустрічним відповідач) ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, відповідно до якої позов підтримала повністю, наполягає на задоволення первісного позову, позовні вимоги за зустрічним позовом визнала повністю, просила розглядати справу у її відсутність.

Відповідач (за зустрічним позивач) ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, відповідно до якої зустрічний позов підтримала повністю, наполягала на його задоволенні, первісний позов ОСОБА_1 визнала та просила його задовольнити, просила розглядати справу у її відсутність.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами.

Статтями 1, 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст. 4 ЦПК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних цивільних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 20 травня 1999 року, комісія по приватизації державного житлового фонду з-ду ім.Малишева засвідчила, що квартира яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної, спільної власності ОСОБА_4 та членам його сім`ї ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 в цілому в рівних частинах кожному.

ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_1 , видане Дергачівською міською радою, від 19 червня 2008 року, актовий запис №189.

ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_2 , видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області, від 12 лютого 2019 року, актовий запис №49.

ОСОБА_1 та ОСОБА_4 у зареєстрованому шлюбі не перебували.

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, складеної приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Копил В.В. від 15.07.2024, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті сина, оскільки відсутній документ, що підтверджує родинні відносини, а саме відсутнє свідоцтво про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до положень ст.293 ЦПК України суд встановлює юридичні факти, що мають значення для охорони прав і інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п.1 ч.1 ст.315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

В судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення, що передбачено ч.2 ст.315 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Згідно ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

Аналогічна думка викладена в Роз`ясненні, наданому Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику з розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0-13 від 16 травня 2013 року, відповідно до якого, визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватись якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» - у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третястатті 46 цього Кодексу).

Стаття 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, одним із способів такого захисту згідно з указаною нормою Кодексу є визнання права.

Оцінивши надані докази у їх сукупності, надавши їм належну правову оцінку, врахувавши, що задоволення позовних вимог не порушає нічиїх прав та інтересів, суд вважає первісний позов ОСОБА_1 та зустрічний позов ОСОБА_2 доведеними та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Керуючись ст. ст. 7, 12, 13, 81, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та про визнання права власності на частину квартири за законом першої черги задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме, що він є її рідним сином, який проживав однією сім`єю за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності на 1/8 частину спадкової квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті сина ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності на 3/16 частин спадкової квартири, після смерті чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , а всього 9/16 частин квартири.

Зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину квартири за законом першої черги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/16 частин квартири в порядку спадкування за законом першої черги після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , а всього на 7/16 частин квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя О. М. Жорняк