П О С Т А Н О В А
Іменем України

06 серпня 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.,

суддів: Кожух О.А., Собослоя Г.Г.

за участю секретаря судового засідання: Савинець В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10 травня 2024 року, постановлену суддею Зарева Н.І. в справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 березня 2024 року про виправлення описки за нововиявленими обставинами

встановив:

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 04 березня 2024 року про виправлення описки за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 10 травня 2024 року провадження у справі закрито.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу суду та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описки.

Вказує, що при постановленні оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції не врахував, що виправлення описки, це є заміна відповідача і така заміна відбулася без відповідної правової підстави та без належного дотримання норм процесуального права. Процесуальним рішенням після вирішення питання про виправлення описки є додаткове рішення і додаткове судове рішення ухвалюється в тому же порядку що й судове рішення. Також вважає, що помилки може випрати тільки суд вищої інстанції під час перегляду рішення.

Отже, змінивши дані відповідача ОСОБА_1 народженого ІНФОРМАЦІЯ_1 на ОСОБА_1 , народженого ІНФОРМАЦІЯ_2 , вважає суттєвим порушенням чинного законодавства. Відповідні зміни щодо внесення виправлень мали бути залишені без розгляду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що така підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом, рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.10.2023 задоволено вимоги заявниці ОСОБА_2 та видано обмежувальний припис відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , строком на 6 (шість) місяців, та визначено заходи тимчасового обмеження.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.03.2024 внесено виправлення в рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 жовтня 2023 року в цивільній справі № 308/17010/23, замінено у всьому тексті рішення суду неправильно зазначену дату народження заінтересованої особи (особи, відносно якої видано обмежувальний припис) - ОСОБА_1 з помилкової « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на правильну « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

ОСОБА_1 просив переглянути ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.03.2024 про виправлення описки у рішенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 жовтня 2023 року в цивільній справі № 308/17010/23 за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

У разі звернення особи, яка не брала участі у справі, із заявою про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами судового рішення, що не набрало законної сили або яке не є об`єктом перегляду у зв`язку з нововиявленими обставинами, суддя постановляє ухвалу про відмову у прийнятті заяви.

Разом з цим, ухвала про виправлення описки не є рішенням суду, яким закінчено розгляд справи, а отже вона не набуває властивості такого судового рішення, яке може бути переглянуте за нововиявленими або виключними обставинами.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 квітня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд ухвали про виправлення описки за нововиявленими обставинами.

Тобто, провадження у цій справі про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами за заявою ОСОБА_1 відкрито помилково.

Суд першої інстанції, з посиланням на вимоги ч. 9 ст. 10 ЦПК України, застосувавши аналогію закону вважав, що провадження у справі слід закрити з врахуванням вимог п. 1 ч. 1 ст. 186 та п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки подана ОСОБА_1 заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Так, вимогами п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України визначено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Пунктом 1 частини 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 256 ЦПК України, якщо провадження у справі закривається з підстави, визначеної пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

Однак, подана ОСОБА_1 заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому посилання на вимоги п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України та п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, є помилковим.

Щодо підстав для закриття провадження в справі, то слід зазначити наступне.

Підстави для закриття провадження у справі передбачені статтею 255 ЦПК України. Хоча стаття 255 ЦПК України, а також Глава 3 Розділу V ЦПК України «Перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами» не містять такої підстави для закриття провадження у справі як помилкове відкриття, за обставин цієї справи провадження все ж слід закрити, як відкрите помилково.

Вказане узгоджується з постановою Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 761/10509/17 (провадження № 14-53цс19).

При прийнятті ухвали про закриття провадження в справі слід керуватися принципом res judicata, базове тлумачення якого вміщено в рішеннях Європейського суду з прав людини від 03 грудня 2003 року у справі "Рябих проти Росії", від 09 листопада 2004 року у справі "Науменко проти України", від 18 листопада 2004 року у справі "Праведная проти Росії", від 19 лютого 2009 року у справі "Христов проти України", від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", в яких цей принцип розуміється як елемент принципу юридичної визначеності, що вимагає поваги до остаточного рішення суду та передбачає, що перегляд остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду не може здійснюватися лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися виключно для виправлення судових помилок і недоліків. Відхід від res judicata можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини, наявності яких у цій справі заявником не зазначено й не обґрунтовано.

Колегія суддів також зазначає, що право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може бути обмеженим. Норми, які регламентують підстави подання заяв про перегляд рішення за нововиявленими обставинами безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (пункти 22-23 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мельник проти України" від 28 березня 2006 року, пункти 37-38 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" від 18 листопада 2010 року).

Встановивши, що відкриття провадження у справі про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами за заявою ОСОБА_1 було здійснено помилково, позаяк ухвала про виправлення описки не є тим судовим рішенням, яким закінчується розгляд справи по суті і не може бути предметом перегляду за нововиявленими обставинами, провадження в справі підлягає закриттю.

Виходячи з вимог пункт четвертого частини 1 статті 376 ЦПК України, колегія суддів дійшла до думки, що ухвала суду першої інстанції підлягає зміні з виключенням з мотивувальної частини ухвали посилання на пункт перший частини першої статті 186 ЦПК України та пункт перший частини першої статті 255 ЦПК України. У зв`язку із цим, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Керуючись нормами статей 367, 368, 374, 376, 381-384, апеляційний суд

постановив:
апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10 травня 2024 року про закриття провадження у справі змінити та виключити з мотивувальної частини ухвали посилання на пункт перший частини першої статті 186 ЦПК України та пункт перший частини першої статті 255 ЦПК України, а у решті ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 08 серпня 2024 року.
Суддя-доповідач:
Судді: