Справа № 386/1549/24
Провадження № 2/386/614/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

02 грудня 2024 року смт. Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області Гут Ю. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокатка Гнідець Олеся Миколаївна, до ОСОБА_2 про відшкодування майнової школи, завданої внаслідок дорожньо транспортної пригоди

встановив:

До Голованівського районного суду Кіровоградської області через систему «Електронний суд» звернулась з позовною заявою представник позивача ОСОБА_1 - адвоката Гнідець О.М. з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової школи, завданої внаслідок дорожньо транспортної пригоди, яким просила стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 755 814,70 гривень матеріального збитку та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 40 000,00 гривень моральної шкоди .

Дослідивши позовну заяву та додані документи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ,177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру,яка подана фізичною особою,ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Встановлено, що позивачем заявлено у позові позовну вимогу про стягнення матеріальної моральної шкоди. Зазначаю, що Верховний Суд у постанові від 28 листопада 2018 року по справі №761/11472/15 зазначив, що вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Таким чином, судовий збір за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди в розмірі 40000 грн. 00 коп. становить (1211,20 грн *0,8=968,96 грн.), тому позивачу необхідно доплатити судовий збір за 1 вимогу майнового характеру .

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору: рахунок UA0011519, отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеГолов/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код за , код класифікації доходів 22030101, призначення платежу: за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

Крім того, представником позивач не заначено в позовній заяві відомості про наявність або відсутність електронного кабінету участиків справи .

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Згідно приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокатка Гнідець Олеся Миколаївна, до ОСОБА_2 про відшкодування майнової школи, завданої внаслідок дорожньо транспортної пригоди - залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання нею копії ухвали суду.

Роз`яснити представнику позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута , що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною позовною заявою до суду.

Копію ухвали суду надіслати представнику позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Гут Ю. О.