ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«05» серпня 2024 року

м. Харків

справа № 643/4060/24

провадження 22ц/818/2387/24

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Мальованого Ю.М., Пилипчук Н. П.,

учасники справи:

заявник Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», представник заявника Вініцький М. В.,

боржники - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на ухвалу судді Московського районного суду м. Харкова Поліщук Т.В. від 26 квітня 2024 року

в с т а н о в и в:

У квітні 2024 року Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» звернулось до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заборгованості за комунальні послуги, в якій просив видати судовий наказ про стягнення солідарно з боржників на його користь заборгованості в сумі 75 741,13 грн, з яких: 61 515,98 грн - за послугу з постачання теплової енергії за період з 01 жовтня 2019 року по 29 лютого 2024 року; 441,00 грн - за абонентську плату за індивідуальним договором з постачання теплової енергії за період з 01 грудня 2022 року по 29 лютого 2024 року; 5 876,48 грн - за послугу з постачання гарячої води за період з 01 жовтня 2019 року по 29 лютого 2024 року; 255,60 грн - за абонентську плату за індивідуальним договором з постачання гарячої води за період з 01 грудня 2022 року по 29 лютого 2024 року; 721,75 грн - за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання за період з 01 грудня 2022 року по 29 лютого 2024 року; 241,80 грн - за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем постачання гарячої води за період з 01 грудня 2022 року по 29 лютого 2024 року; інфляційні втрати в сумі 4 940,90 грн, 3% річних в сумі 1 747,62 грн, а також судові витрати в сумі 302,80 грн, які складаються з суми судового збору 302,80 грн.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 26 квітня 2024 року у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» відмовлено, роз`яснено заявнику право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Не погоджуючись з ухвалою судді Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» подало апеляційну скаргу, в якій просило ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала судді постановлена з порушенням норм процесуального права. Суд безпідставно відмовив у видачі судового наказу з підстав спливу строку позовної давності до вимог з 01 жовтня 2019 року, не врахувавши, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 ЦК України продовжуються на строк його дії. З 24 лютого 2022 року воєнний стан введений по всій території України та наразі продовжений. Станом на момент звернення із даною заявою строк позовної давності ще не сплив.

Відзивів на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції від учасників справи не надходило.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З частини 2 статті 369 ЦПК України вбачається, що апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» необхідно задовольнити, ухвалу судді - скасувати.

Відмовляючи у видачі судового наказу, суддя суду першої інстанції виходив з того, що вимоги заявлені поза межами строку позовної давності.

Проте, погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно статті 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Зокрема, пунктом 3 частини 1 статті 161 ЦПК України передбачено, що судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, електронних комунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом (частини 2, 3 статті 160 ЦПК України).

Підстави для відмови у видачі судового наказу викладені у статті 165 ЦПК України.

Зокрема, пунктом 5 частини 1 цієї статті встановлено, що суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у квітні 2024 року Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» звернулось до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заборгованості за комунальні послуги, в якій просив видати судовий наказ про стягнення солідарно з боржників на його користь заборгованості в сумі 75 741,13 грн, з яких: 61 515,98 грн - за послугу з постачання теплової енергії за період з 01 жовтня 2019 року по 29 лютого 2024 року; 441,00 грн - за абонентську плату за індивідуальним договором з постачання теплової енергії за період з 01 грудня 2022 року по 29 лютого 2024 року; 5 876,48 грн - за послугу з постачання гарячої води за період з 01 жовтня 2019 року по 29 лютого 2024 року; 255,60 грн - за абонентську плату за індивідуальним договором з постачання гарячої води за період з 01 грудня 2022 року по 29 лютого 2024 року; 721,75 грн - за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання за період з 01 грудня 2022 року по 29 лютого 2024 року; 241,80 грн - за послугу з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем постачання гарячої води за період з 01 грудня 2022 року по 29 лютого 2024 року; інфляційні втрати в сумі 4 940,90 грн, 3% річних в сумі 1 747,62 грн, а також судові витрати в сумі 302,80 грн, які складаються з суми судового збору 302,80 грн.

В апеляційній скарзі Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» зазначає, що строк позовної давності для звернення до суду із даною заявою ним не пропущений, оскільки пунктом 19 Розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного Кодексу України передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу продовжуються на строк його дії. З 24 лютого 2022 року воєнний стан введений по всій території України та наразі продовжений.

У відповідності до статті 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Цивільним кодексом України визначено два види строків позовної давності: а) загальний; б) спеціальні.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Загальні строки позовної давності є абстрактними, поширюються на всі цивільні правовідносини, за винятком тих, щодо яких законом встановлений інший строк або які взагалі виведені з-під дії строків позовної давності.

Загальний строк позовної давності складає три роки і не залежить від суб`єктного складу правовідносин (стаття 257 ЦК України).

Спеціальна позовна давність визначена статтею 258 ЦК України.

Як свідчать матеріали справи, датою звернення Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» із даною заявою є 25 квітня 2024 року, а період нарахування ним заборгованості за послуги з постачання теплової енергії та гарячої води становить з 01 жовтня 2019 року по 29 лютого 2024 року.

Тобто, сплив трирічного строку позовної давності за вимогами з жовтня 2019 року припав на листопад 2022 року - період запровадження карантину та воєнного стану.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Строк карантину неодноразово продовжувався.

Запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу COVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина.

Законом України № 530-ІХ від 17 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, віднесено до форс-мажорних обставин (частина друга статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати»).

Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину».

У пункті 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19).

Інститут позовної давності має на меті, зокрема, гарантувати правову визначеність, забезпечення захисту порушених прав, притягнення до відповідальності. Також він стимулює уповноважену особу до активних дій щодо реалізації належного їй права під загрозою його втрати, запобігає несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу.

Рівність і недискримінація є одними із основних принципів реалізації прав людини.

Разом з тим, пунктом 19 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України, на який також посилається заявник в апеляційній скарзі, передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні було введено воєнний стан відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України» «Про введення воєнного стану в Україні».

На даний час строк дії воєнного стану в України продовжено.

Таким чином, з огляду на приписи статей 256, 257 ЦК України, на встановлений Кабінетом Міністрів України карантин з 12 березня 2020 року, на набрання чинності 02 квітня 2020 року Закону України від 30 березня 2020 року №540-IX щодо продовження строків позовної давності на час дії карантину, пункти 12, 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, а також на встановлені судом обставини, а саме, дату звернення Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» із даною заявою 25 квітня 2024 року та період нарахування ним заборгованості, що становить з 01 жовтня 2019 року по 29 лютого 2024 року, строк позовної давності щодо вимог у даній справі заявником не пропущено.

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та помилково дійшов висновку про відмову у видачі судового наказу.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Пунктом 37 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року визначено, що якщо судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу суду першої інстанції, яка перешкоджає розгляду справи, з передачею справи на розгляд до суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної та/або касаційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами ЦПК України.

Оскільки наразі вирішується лише процесуальне питання, а не розглядається справа по суті, підстав для розподілу судового збору за розгляд справи апеляційним судом не вбачається.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст. 376, п.4 ч.1 ст.379 ст. 381-384 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» - задовольнити.

Ухвалу судді Московського районного суду м. Харкова від 26 квітня 2024 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді Ю.М. Мальований

Н. П. Пилипчук

Повний текст постанови складено 05 серпня 2024 року.