Провадження № 2-п/758/144/24
У Х В А Л А

про залишення заяви про перегляд заочного

рішення без розгляду

31 жовтня 2024 року місто Київ

Суддя Подільського районного суду м.Києва Ларіонова Н.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , інтереси якої представлені адвокатом Фогель Володимиром Володимировичем, проперегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, -

В С Т А Н О В И В :

В жовтні 2024 р. до районного суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Фогель В.В. про перегляд заочного рішення, в якій відповідач просить переглянути та скасувати заочне рішення від 19 жовтня 2021 р. у цивільній справі № 758/13447/20 за вищевказаним позовом.

Вирішуючи питання про прийняття вищевказаної заяви до провадження, суддя вважає, що її слід залишити без розгляду за таких підстав.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, копія зазначеного вище заочного рішення, яка була направлена засобами поштового зв`язку, по вертуна поштовим відділенням без вручення адресату за закінченням строку зберігання.

Документів про дату отримання копії вищевказаного заочного рішення відповідачем або її представником, матеріали справи не містять.

Отже, заява про перегляд заочного рішення подана через три роки після його проголошення.

А відтак, вищевказана заява про перегляд заочного рішення подана відповідачем з пропуском строку на її подання.

Приписами ст.126 ч.2 ЦПК України визначено, що документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 127 ч.1 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, якщо визнає причину його попуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з вищевказаної заяви про перегляд заочного рішення, представник відповідача не ставить питання про поновлення строку на подання вищевказаної заяви.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду.

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип resjudicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення «Устименко проти України» випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Верховний Суд у постанові від 25.02.2020 у справі № 755/5323/16-ц та у постанові від 16.12.2019 у справі № 286/1130/13-ц акцентував увагу на тому, що безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд, виключно з ініціативи та в межах доводів сторін, може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Тим самим, враховуючи, що вищевказана заява про перегляд заочного рішення подана з пропуском строку на її подання та беручи до уваги відсутність клопотання про поновлення строку на подання такої заяви, суддя вважає за необхідне залишити вищевказану заяву без розгляду.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє права відповідача на повторне подання такої заяви, подавши одночасно клопотання про поновлення строку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.126, 258-260, 261, 284, 353, 354 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , інтереси якої представлені адвокатом Фогель Володимиром Володимировичем, проперегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена відповідачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова