печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року Печерський районний суд м. Києва у складі: Головуючого судді - Остапчук Т.В., при секретарі - Гаманюк О.С., за участю заявника - ОСОБА_1 , представника заявника (відповідача)- ОСОБА_2 , представника позивача - ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі 757/27942/24-ц за заявою ОСОБА_4 про забезпечення позову до подання позовної заяви,-

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання заявника (відповідача) ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, згідно якого заявник просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.06.2024 року у справі №757/27942/24-ц, якою накладено арешт на частини квартири, а саме на квартиру, яка розташована в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна у державному реєстрі речових прав 000. Заява обґрунтована тим, що 21 червня 2024 року була постановлена ухвала Печерським районним Судом міста Києва щодо забезпечення позову громадянки ОСОБА_4 на частини квартири АДРЕСА_2 яка ніби то належить їй по праву спадщини після померлого батька громадянина ОСОБА_5 . Оскаржувати договір купівлі продажу за законом мають право тільки сторони, ОСОБА_4 не є стороною по договору, та не є власницею 1А частини квартири (як це помилково вказано в ухвалі). Договір відбувся 18.06.2024 року та зареєстровано в державному реєстрі прав власності за громадянином ОСОБА_6 , покупець добросовісний набувач, до нього не може бути ніяких вимог з боку заявниці. Тому вважаю, що арешт майна на 1А частину квартири накладено безпідставно з порушенням ст. 41,47 Конституції України та ст. 386, 388, 319 Цивільного кодексу України. Громадянка ОСОБА_4 не має права на 1А частини квартири, тому що спадщина відкривається тільки на майно яке належало спадкодавцю - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Цим правом вона скористалась, оформив свідоцтво про право на спадщину за законом на частини АДРЕСА_3 . Інше майно спадкодавця - будинок АДРЕСА_4 громадянка ОСОБА_4 отримала в дар за договором дарування від батька ОСОБА_5 , який був оформлено 13.06.2014 року, на оформлення якого, мною була надана згода, тобто я відмовилась від свого права на частину будинку на його користь, таким чином мені залишилось право особистої власності на квартиру. Іншого майна у спадкодавця не було. Таким чином спадщина на квартиру на відкривалась. Крім того ОСОБА_4 не довела суду які її права були порушені оформленим договором. Право на звернення до суду щодо виділення права на спадщину після батька на квартиру АДРЕСА_5 вона втратила на підставі статі 257 ЦКУ якої встановлено трирічний строк позовної давнини. Він закінчився 4.11.2018 року. Суд дослідив доводи заявниці про забезпечення позову та надані докази вважає, що заява громадянки ОСОБА_4 . В судовому засіданні заявник зазначила, що позивачем ОСОБА_4 не було подано в 10-денний строк позовну заяву, як передбачено законодавством, після накладення арешту до подання позовної заяви та позивач не власником вказаної квартири. Представник позивача в судовому засіданні зазначила, що позовна заява після накладення арешту на квартиру була подання в строк, який передбачений законом, а сторона не скористалась своїм правом на апеляційне оскарження в суді Київського апеляційного суду. Заслухавши думку сторін, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, суд прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 21.06.2024 року було накладено арешт на частини квартири, а саме на квартиру, яка розташована в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна у державному реєстрі речових прав 000. Згідно положень ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006№ 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування. Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування. Отже, скасування заходів забезпечення позову діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. На момент вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову розгляд справи не завершено, що вказує на передчасність вимог про скасування заходів забезпечення позову. Враховуючи, у провадженні Печерського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа, яка подана після забезпечення позову до подачі і вона не розглянута, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, суд вважає, що підстав для скасування заходів забезпечення позову на цій стадії немає, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити. Згідно ч. 6 ст. 158 ЦПК України, відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. На підставі викладеного та керуючись статтями 43,150,158,259 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі 757/27942/24-ц за заявою ОСОБА_4 про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити. Ухвала може бути оскаржена в установленому законодавством порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали до Київського апеляційного суду.

Дат складання повного тексту 22.07.2024 р

Суддя Т.В.Остапчук