У Х В А Л А
про поверненя позовної заяви
Справа № 936/852/24
Провадження № 2-о/936/144/2024
01.08.2024 року смт.Воловець
Суддя Воловецького районного суду Закарпатської області Павлюк С.С., розглянувши матеріали заяви адвоката Мишанич Лариси Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 з участю заінтересованої особи органу опіки та піклування Воловецької селищної ради про визнання особи недієздатною та призначення опікуна, -
адвокат Мишанич Л.О. в інтересах ОСОБА_2 скерувала в суд, за допомогою електронної пошти, заяву про визнання особи недієздатною та призначення опікуна.
Згідно з частинами 5, 6 статті 43 ЦПК України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
За правилом абзацу 2 частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.
Водночас Верховний Суд зауважує, що Закон України «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05 жовтня 2017 року № 2155-VIII.
Отже, на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України «Про електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.
Відповідно до частини другої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.
У той же час абзацом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.
На підставі наказу Державної судової адміністрації України від 01 червня 2020 року № 247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» з 01 червня 2020 року у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду (як пілотному суді) запроваджено в дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», під час використання яких слід керуватися вимогами, визначеними в Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (із змінами), у частині функціонування Підсистем.
Тобто альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд».
Із матеріалів заяви слідує, що вона надіслана на електронну поштову адресу суду першої інстанції, без використання електронного цифрового підпису.
Разом з тим, представником скаржника (адвокат Мишанич Л.О.) сформовано та надіслало заяву на адресу Воловецького райнного суду Закарпатської області не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою, що свідчить про використання заявником способу звернення до Воловецького районного суду Закарпатської області із заявою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.
Також матеріали поданої скарги не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифікату відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву із використанням підсистеми «Електронний суд».
Зазначене свідчить про використання адвокатом Мишанич Л.О. непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Воловецького районного суду Закарпатської області, як суду першої інстанції із заявою.
Відповідно пункту 1 частини 4 статті 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачеві, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Отже, заява надіслана адвокатом Мишанич Л.О. в інтересах ОСОБА_1 до розгляду не приймається і підлягає поверненню особі, яка її подала.
Таке повернення узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеної в Постанові ВС №9901/335/20 від 10.02.2021 року.
Повернення заяви з огляду на її непідписання особою, та надання заявнику права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду з такими заявами, не є обмеженням доступу до суду (зокрема, що гарантовано частиною другою статті 129 Конституції України), та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд.
Керуючись ст.ст.185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя
заяву адвоката Мишанич Лариси Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 з участю заінтересованої особи органу опіки та піклування Воловецької селищної ради про визнання особи недієздатною та призначення опікуна - повернути заявнику.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарга подаються учасниками справи до або через Воловецький районний суд Закарпатської області.
Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду
Суддя С.С.Павлюк