У Х В А Л А

30 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 212/3083/23

провадження № 61-14227ск24

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 вересня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року у справі за позовом Криворізької міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, припинення права власності, скасування державної реєстрації права власності, усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

25 жовтня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Кодолов О. В. через підсистему «Електронний Суд» направив до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 вересня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення в частині задоволених позовних вимог та в цій частині ухвалити нове про відмову у позові.

25 жовтня 2024 року представник ОСОБА_2 - адвокат Кодолов О. В. через підсистему «Електронний Суд» направив до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 вересня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення в частині задоволених позовних вимог та в цій частині ухвалити нове про відмову у позові.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подані касаційні скарги не можуть бути прийняті касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.

У статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) викладені вимоги щодо форми та змісту касаційної скарги.

У пункті 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається

до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з підпунктом 8 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У травні 2023 року позивач подав позов, який містить 2 вимоги немайнового характеру про визнання недійним договору купівлі-продажу, припинення права власності, скасування державної реєстрації права власності та вимогу майнового характеру щодо усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

У постанові від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися в ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду

від 26 лютого 2019 року в справі № 907/9/17).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову в позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Заявники не надали належних та допустимих доказів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна, також не повідомили, яка ціна позову, а із наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірного нерухомого майна, тому заявникам необхідно надати суду належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна і, відповідно, самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають сплатити кожен за подання касаційної скарги судовий збір в частині майнової вимоги за наступною формулою (А ? 1% ? 200 %), де А - це вартість спірного майна (земельної ділянки).

Що стосується немайнових вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу, припинення права власності, скасування державної реєстрації права власності, Верховний Суду зазначає таке.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 684, 00 грн.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» ставка судового збору за подання юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки заявники оскаржують рішення лише в частині вимоги про скасування державної реєстрації права власності, а тому необхідно сплатити кожному судовий збір у розмірі 5 368,00 грн (2684 * 200%).

Верховний Суд зазначає, що відповідно до матеріалів касаційного провадження заявники сплатили судовий збір кожен за подання касаційних скарг у розмірі 5 368 грн.

Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду оригінал документа, що підтверджує його сплату.

За частиною другою статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 вересня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року залишити без руху, надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко