ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Гапонюк І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

02.08.2024 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від подружнього життя мають доньку ОСОБА_3 . Спільне подружнє життя не склалось через різні характер та погляди на життя. На даний час шлюб існує лише юридично. Спільне господарство не ведуть, примирення не можливе.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 26.08.2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19.09.2024 року у зв`язку з наданням сторонам строку на примирення терміном один місяць, було зупинено у ній провадження.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 28.10.2024 року провадження у справі поновлено.

В судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву в якій наполягала на розірванні шлюбу, справу просила розглянути в її відсутність.

В судове засідання відповідач не з`явився, повідомлявся вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі, заяв чи клопотань про розгляд справи в його відсутність до суду не надходило.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що 29 квітня 2023 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстровано шлюб Фастівським відділом ДРАЦС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ), актовий запис № 167. Від подружнього життя мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На даний час сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19.09.2024 року, за клопотанням відповідача сторонам надавався строк на примирення, терміном один місяць, однак після спливу терміну, примирення між сторонами не відбулося.

Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Керуючись ст. 4,12,13,76,81,141,263,265 ЦПК України, на підставі ст.56,110,112 Сімейного Кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідент.номер НОМЕР_1 , прож.: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстр.: АДРЕСА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб зареєстрований 29 квітня 2023 року Фастівським відділом ДРАЦС у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ), актовий запис № 167 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвати.

Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити « ОСОБА_4 ».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей