КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 369/1843/18 Головуючий у 1 інстанції: Ковальчук Л.М.
провадження № 22-з/824/1285/2024 Головуючий суддя: Олійник В.І.
№ 22-з/824/1485/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Олійника В.І.,

суддів: Головачова Я.В., Сушко Л.П.,

при секретарі: Курченко С.С.,

розглянувши заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просила:

усунути їй перешкоди у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою і будинком, завданих відповідачем, як власником суміжної земельної ділянки шляхом прийняття рішення про визнання так званої «надвірної будівлі», що складається з трьох морських контейнерів у вигляді літери П, та розташованих за вказаною адресою, власник ОСОБА_3 - об`єктом «рухомого майна» та таким, що відповідає визначенню «рухоме майно» та не може бути внесеним до декларації та реєстру речових прав на нерухоме майно, бо таким не є; зобов`язати ОСОБА_3 привести об`єкти забудови у відповідність до Будівельного паспорту та схеми забудови земельної ділянки; знести «господарської будівлі», як об`єкту рухомого майна - самочинної забудови; знести огорожі, висотою 4,35 м з непрозорою частиною 2,7 м, що є грубим порушенням режиму інсоляції суміжної земельної ділянки, та влаштувати огорожу висотою 1,6 м, не менше 30% площі якої повинно бути прозорою; привести до норм мінімально допустимої відстані від об`єкту - «господарської будівлі» - до меж земельної ділянки - 4 м; знести промислові споруди з полегшених конструкцій в кількості 10 штук - вагони-битовки та навіси, як незареєстровані та відсутні в схемі забудови земельної ділянки Будівельного паспорта;

провести судове дослідження декларації №КС 02 від 30.06.2016 року, видану на ім`я ОСОБА_3 , видавник ДАБІ в Київській області з метою виявлення недостовірності даних, внесених останнім в декларацію та запису з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 224, номер запису про право власності 24977082 від 20.02.2018 року.

Також просила винести окрему ухвалу, направивши її до Національної Поліції в Київській області щодо порушення кримінальної справи про вчинення кримінального правопорушення та внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відносно ОСОБА_3 на підставі ст.ст.356, 358, 194 КК України у зв`язку з подачею останнім до державного реєстратора свідомо фальсифікованих документів, що несуть недостовірні дані для реєстрації права власності на надвірну будівлю, а саме, декларації про готовність об`єкту до експлуатації.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 березня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 з підстав порушення судом норм матеріального і процесуального права ставилося питання про скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового, яким позов вимоги задовольнити.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 березня 2021 року в частині позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зобов`язаня привести об`єкт забудови у відповідність до будівельного паспорту та схеми забудови земельної ділянки, приведення до норм мінімально допустимої відстані від господарської будівлі до меж земельної ділянки, а також знесення розміщених ОСОБА_3 на земельній ділянці промислових споруд з полегшених конструкцій скасовано і в цій частині ухвалено нове рішення.

Усунуто перешкоди у користуванні та розпорядженні майном ОСОБА_2 (земельною ділянкою та будинком за адресою: АДРЕСА_1 ), створених діями ОСОБА_3 , власником суміжної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання ОСОБА_3 привести об`єкти забудови у відповідність до Будівельного паспорту №80, виданого 20.02.2015 року відділом містобудування і архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації з переліком вимог до забудови земельної ділянки та схеми забудови земельної ділянки, з урахуванням державного акту на землю №02502-власник ОСОБА_3 , з висновком експертного дослідження Київського Науково-дослідного інституту судових експертиз №14783/17-42 від 30.08.2017 року, а саме: знесенням господарської будівлі, як об`єкта рухомого майна - самочинної забудови, знесенням огорожі, висотою 4,35 м з непрозорою частиною 2,7 м, що є грубим порушенням режиму інсоляції суміжної земельної ділянки та улаштуванням огорожі висотою 1,6 м, не менше 30% площі якої повинно бути прозорою (п.5 вимог до забудови, Будпаспорт №80 від 20.02.2015 року), приведенням до норм мінімально допустимої відстані від об`єкта-господарської будівлі - до меж земельної ділянки - 4м, бо існуюча на сьогоднішній день відстань-1,27 м недопустима в зв`язку з високою пожежонебезпекою даної споруди (фарби, кисень та газ у балонах та інші горючі матеріали), знесенням промислових споруд з полегшених конструкцій в кількості 10 штук - вагони-битовки та навіси, як незареєстрованих та відсутніх в схемі забудови земельної ділянки Будівельного паспорта №80 від 20.02.2015 року, виданого відділом містобудування і архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації.

26 липня 2024 року ОСОБА_1 подав до Київського апеляційного суду заяву про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року, а саме: зазначити чіткий та послідовний алгоритм дій, які покладаються на відповідача (боржника) та мають ними бути виконані для усунення перешкод у користуванні та розпорядженні належним позивачу (стягувачу) майном.

Заяву обгрунтовує тим, що постановою Київського апеляційного суду від 16.04.2024 року апеляційні скарги представника ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були залишені без задоволення, ухвала суду першої інстанції - без змін.

Таким чином, боржником в рамках виконавчого провадження було визнано ОСОБА_1

Вказує, що ознайомившись із рішенням судом, яке підлягає виконанню, у боржника постають питання у його роз?ясненні, з приводу декількох причин:

1. Не зрозуміла формулювання резолютивної частини рішення, так як спершу суд зазначив про те, що ОСОБА_3 має привести об?єкти забудови у відповідність до будівельного паспорта № НОМЕР_1 , виданого 20 лютого 2015 року шляхом знесення господарських будівлі, як об`єкта рухомого майна самочинної забудови, знесенням огорожі.

Зазначає, що не зрозуміло, яким чином усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном має відбуватись з початку у вигляді приведення об`єктів забудови у відповідність до будівельного паспорта, а саме: знесенням господарської будівлі. Постає цілком логічне питання, навіщо тоді приводити до відповідності щоб потім знести? Загалом, сама по собі резолютивна частина рішення є доволі об`ємною, а тому, коли починаєш читати по тексту, виникає відчуття, що щось або пропустили, або не дописали, або не доопрацювали.

Вважає, що сама по собі резолютивна частина рішення є нелогічною, так як при прочитанні не зрозуміло, яким чином «привести у відповідність, а саме: знесенням господарської будівлі». У даному випадку, невірно зазначені відмінки та відмінювання (склонення) мови/слів, що приводить до певної плутанини.

Яким чином рішення суду має бути виконано ОСОБА_1 , який не має у своєму розпорядженні ні будівельного паспорту № 80 від 20.02.2015року, ні висновку експертного дослідження Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №14783/17-42 від 30 серпня 2017 року? Як вказувалось вище, ОСОБА_1 після того, як ним було придбано земельну ділянку, яка раніше належала ОСОБА_3 , було отримано новий пакет документів, серед яких і будівельний паспорт, відповідно до якого, всі споруди не є самочинно збудованими, побудовані за правилами ДБН, земельна ділянка використовується за призначенням.

Чи є вірним твердження яке випливає з резолютивної частини рішення суду, що виконавши його, ОСОБА_1 позбавить себе права власності на споруди, які є його власністю, за оформлення І легалізацію яких ним були сплачені податки (при купівлі), сплачені обов`язкові платежі та збори, сплачено оформлення документів , у тому числі, будівельного паспорту.

27 вересня 2024 року ОСОБА_2 також подала до Київського апеляційного суду заяву про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 28 вересня 2024 року, а саме: зазначити чіткий та послідовний алгоритм дій, які покладаються на відповідача (боржника) по виконанню судового рішення.

Вказує, що боржник вказане судове рішення не виконує, не зносить промислової споруди, бо вважає їх саме господарськими будівлями всупереч судовому рішенню, що це рухоме майно, самочинна забудова.

Розглянувши вказані заяви, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заяви не підлягають до задоволення з наступних підстав.

Згідно з ч.ч.1, 2, 4 ст.271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця, суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

За п.21 «постанови Пленуму Верховного суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Отже, діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим, яке полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Важливою умовою надання роз`яснення суду є правило, за яким суд не повинен змінювати тексту рішення. Отже, суд не має права під виглядом роз`яснення рішення хоча б частково змінювати його, а відтак, роз`яснення рішення - це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, але не внесення змін у сутність рішення і не вирішення тих питань, що не були предметом судового розгляду.

З тексту постанови Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року, вбачається, що її зміст є чітким і зрозумілим, однозначним та не допускає подвійного трактування. Також він викладений відповідно до повноважень суду апеляційної інстанції, передбачених ст.374 ЦПК України.

Враховуючи, викладене, апеляційний суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяв ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.271, 368 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст ухвали складено 01 листопада 2024 року.

Головуючий:

Судді: