ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5399/24 Справа № 243/7434/23 Суддя у 1-й інстанції - Хаустова Т. А. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів: Бондар Я.М., Корчистої О.І.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу 243/7434/23 за позовом Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 08 березня 2024 року, ухвалене у складі судді Хаустової Т. А., -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року Державна спеціалізована фінансова установа «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позову зазначили, що 15 листопада 2021 року між Державною спеціалізованою фінансовою установою «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» від імені та в інтересах якої відповідно до Закону України «Про споживче кредитування» діяло Харківське регіональне управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір № KFW-20-2021-20 щодо надання кредиту на придбання житла відповідно до Порядку пільгового іпотечного кредитування внутрішньо переміщених осіб за рахунок коштів гранту, наданих кредитною установою для відбудови, затвердженого постановою КМУ від 28.04.2021 №451. Згідно з договором позивачем ОСОБА_2 було надано кредит на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання в сумі 1 007 559,00 грн., строком повернення 186 місяців починаючи з моменту перерахування кредитних коштів на рахунок позичальника. Кредит наданий на придбання житла, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 81,7 кв.м. Позичальник зобов`язується сплатити відсотки за користування кредитом в розмірі 3% річних в порядку, на умовах та в строки, визначені договором. 15 листопада 2021 року кредитні кошти в сумі 1007559,00 грн. були перераховані позивачем та зараховані на рахунок позичальника. Також, 15 листопада 2021 року між Державною спеціалізованою фінансовою установою «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» та ОСОБА_2 і ОСОБА_1 укладений договір поруки №KFW-20-2021-20-1.

ОСОБА_2 зобов`язання за договором щодо погашення кредиту та сплати відсотків за користування не виконані, що призвело до виникнення простроченої заборгованості, загальна сума якої станом на 30 листопада 2023 року становить 165021,36 грн., з яких заборгованість зі сплати відсотків за користування кредитом за період з 01 лютого 2022 року по 30 листопада 2023 року 52 968,67 грн., прострочена заборгованість з погашення кредиту за період з 01 лютого 2022 року по 30 листопада 2023 року 112 052,69 грн. В зв`язку з викладеним, позивач просить суд стягнути з відповідачів на його користь прострочену заборгованість на загальну суму 165021,36 грн. та судовий збір в розмірі 2 684,00 грн..

Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 08 березня 2024 року позовні вимоги задоволено частково - стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» прострочену заборгованість за кредитним договором № KFW-20-2021-20 від 15 листопада 2021 року, яка станом на 30 листопада 2023 року становить 157 321,36 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» судовий збір в сумі 1 279 грн. 33 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» судовий збір в сумі 1 279 грн. 33 коп.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Не погодившись з зазначеним рішенням, відповідач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, просила рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про залишення позовних вимог без розгляду.

В обґрунтування зазначила, що ДСФУ «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Оскільки ДСФУ «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» зареєструвавши електронний кабінет (08.11.2023), подав позовну заяву засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» на офіційну юридичну адресу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, а не шляхом формування документу у системі «Електронний суд», вказану позовну заяву слід повернути заявникові без розгляду.

Вважає, що позивачем не підтверджено його повноваження щодо підпису позовної заяви, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження його повноважень, тому подана заява повинна бути повернута позивачу. Докази, додані до матеріалів справи, не відповідають вимогам процесуального законодавства, а саме - не містять ПІБ особи, яка їх засвідчила, посади особи, яка їх засвідчила, дати, коли їх було засвідчено.

У відзиві на апеляційну скаргу ДСФУ «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» зазначило, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду у паперовій формі. Позовна заява позивача підписана головою правління ОСОБА_3 , на підтвердження повноважень якого надана виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 21.11.2023 року. Просили апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Частиною 3 статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч.3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ціна у позову у даній справі складає менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому дану справу слід розглядати без повідомлення учасників справи.

Відповідно до пункту 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року № 12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» у разі якщо апеляційна скарга подана на рішення щодо частини вирішених вимог, суд апеляційної інстанції відповідно до принципу диспозитивності не має права робити висновків щодо неоскарженої частини ні в мотивувальній, ні в резолютивній частині судового рішення, а в описовій частині повинен зазначити, в якій частині вимог судове рішення не оскаржується.

Згідно ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з апеляційної скарги, відповідачем не оскаржується рішення суду по суті позовних вимог щодо стягнення з відповідачів заборгованості за кредитним договором. Апелянт зазначає про порушення судом вимог процесуального закону на стадії прийняття позовної заяви.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що 15 листопада 2021 року відповідач ОСОБА_2 уклав з Державною спеціалізованою фінансовою установою «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» кредитний договір за № KFW-20-2021-20 та отримав кредит в розмірі 1 007 559,00 грн. зі сплатою 3% річних за користування кредитом на термін до 24 травня 2037 року.

Також 15 листопада 2021 року Державна спеціалізована фінансова установа «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» уклала з ОСОБА_2 і ОСОБА_1 договір поруки за № KFW-20-2021-20-1, за яким ОСОБА_1 зобов`язалася відповідати перед кредитором солідарно в повному обсязі за своєчасне виконання ОСОБА_2 усіх його зобов`язань за кредитним договором № KFW-20-2021-20 від 15 листопада 2021 року.

Згідно розрахунку заборгованості станом на 30 листопада 2023 року має заборгованість 165 021,36 грн., яка складається з наступного:

- 112 052,69 грн. - прострочена заборгованість з погашення кредиту за період з 01 лютого 2022 року по 30 листопада 2023 року;

- 52 968,67 грн. - заборгованість зі сплати відсотків за користування кредитом за період з 01 лютого 2022 року по 30 листопада 2023 року.

Відповідачем ОСОБА_1 було надано платіжну інструкцію від 15 лютого 2022 року про сплату ОСОБА_2 7 700,00 грн. на користь ДСФУ «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» на погашення кредиту.

Отже, позивачем визначено період, за який виникла заборгованість в розмірі 165 021,36 грн. з 01 лютого 2022 року по 30 листопада 2023 року, в той же час відповідачем надано квитанція про сплату чергового платежу в розмірі 7 700,00 грн. за лютий 2022 року.

Таким чином, розмір заборгованості за період з 01 лютого 2022 року по 30 листопада 2023 року становить 157 321,36 грн. (165 021,36 грн. 7 700,00 грн.).

Задовольняючи позовні вимоги АТ «ПУМБ» про стягнення заборгованості за кредитним договором, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач належним чином не виконувала своїх зобов`язань за кредитним договором, внаслідок чого утворилась заборгованість, яку слід стягнути з відповідача в користь позивача.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду, оскільки вони відповідають встановленим обставинам справи і зроблені з дотриманням вимог закону.

Щодо доводів апеляційної скарги колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Статтею 14 ЦПК України передбачено, що позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

В умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (пункт 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21).

Реєстрація в ЄСІТС не позбавляє особу права на подання документів до суду в паперовій формі, проте саме в електронній формі особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії виключно за допомогою ЄСІТС, з використанням власного електронного підпису, якщо інше не передбачено ГПК України.

Даний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2023 року по cправі №910/2847/22 .

Таким чином, позивач подав позов до суду засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» на офіційну юридичну адресу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, тобто, з дотриманням вимог чинного законодавства.

У рішенні ЄСПЛ «Xavier Lucas v. France» №15567/2, від 09 червня 2022 щодо забезпечення права на доступ при зверненні до суду з використанням інформаційних технологій зазначено, що відмова судів прийняти до розгляду апеляційну скаргу, подану в паперовій формі, замість електронної через неможливість її належним чином заповнити внаслідок недоліків програми, що використовується для заповнення формуляра, становить надмірний формалізм та підриває справедливість судового розгляду.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, пункт 29, від 26 липня 2007 року). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року).

Доводи апеляційної скарги що позивачем не підтверджено його повноваження щодо підпису позовної заяви, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження його повноважень, а подана заява повинна бути повернута позивачу судом апеляційної інстанції також відхиляються з огляду на наступне.

Згідно ч.3 ст. 58 ЦПК України передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі , зокрема через свого керівника.

Пунктом 13 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в єдиному державному реєстрі містяться відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи.

Позовна заява ДСФУ «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» підписана головою правління ДСФУ «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» Миколою Марчуком, на підтвердження повноважень якого надана виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 21 листопада 2023 року.

Доводи апеляційної скарги в їх сукупності зводяться до власного тлумачення норм процесуального права. Такі доводи оцінені судом першої інстанції та їм надана правова оцінка, з якою погоджується суд апеляційної інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно до ст.375ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не містять підстав для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції, яке є законним і обґрунтованим, ухваленим з додержанням норм матеріального і процесуального права, апеляційну скаргу стосовно рішення по суті спору необхідно залишити без задоволення.

Відповідно до частин 1, 13статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З огляду на висновок про залишення апеляційної скарги без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 08 березня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Судді: