УХВАЛА

30.10.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін клопотання ОСОБА_1

про об`єднання в одне провадження справ та розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін

у цивільній справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк»

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 01.06.2022 у розмірі 61 309,28 грн, що складається із: 48 171,02 грн - заборгованість за тілом кредиту, 13 138,26 грн - заборгованість за простроченими відсотками.

Ухвалою суду від 13.09.2024 відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. В ухвалі про відкриття провадження зазначено, що відповідно до ст.ст. 19, 274 ЦПК України позовна заява підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

24.10.2024 до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 , у якому вона вказує, що звертається з позовною заявою до АТ КБ «Приватбанк» про визнання недійсними нарахування та транзакції по картці. Просить об`єднати позов ОСОБА_1 до АТ КБ «Приватбанк» зі справою №295/11553/24 та розглядати в одному провадженні, оскільки обидва позови мають один предмет позову, однакові сторони по справі. Також просить розглядати справу з викликом сторін.

Згідно з нормами частин 1, 2 та 3 статті 188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача. Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Відповідач у клопотанні вказує, що звертається з позовною заявою до АТ КБ «Приватбанк» про визнання недійсними нарахування та транзакції по картці та просить об`єднати справи в одне провадження, однакдо клопотання не долучено доказів, що ОСОБА_1 дійсно звернулася до суду з позовом до АТ КБ «Приватбанк» про визнання недійсними нарахування та транзакції по картці, присвоєння такому позову номеру справи та щодо руху справи у суді.

Крім того, у клопотанні жодним чином не обґрунтовано та до клопотання не додано доказів того, що позовні вимоги у даній справі та у позові, з яким звертається ОСОБА_1 , пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, або є основними та похідними позовними вимогами.

Отже, наразі підстав для задоволення клопотання про об`єднання справ в одне провадження не вбачається.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін.

Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Нормами ч. 1 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

В частині 6 статті 279 ЦПК України зазначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Статтею 278 ЦПК України передбачені особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні: відзив подається протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі; треті особи мають право подати пояснення щодо позову в строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання.

За правилами ч.1 ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01).

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надання процесуальних документів, а також, надав сторонам строк для подачі заяв по суті справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

З огляду на те, що позивач звернувся з позовом, предметом якого є стягнення заборгованості у сумі 61 309,28 грн, що не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі, суд вважає, що заявлені вимоги можуть бути вирішені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, всі заяви і пояснення по суті спору можуть бути подані сторонами в письмовому вигляді та будуть досліджені судом і не підлягають додатковому заслуховуванню в судовому засіданні. При такому порядку розгляду справи забезпечується повнота та всебічність дослідження всіх обстави справи, а також створюються умови для забезпечення прав учасників справи на розгляд справи у розумний строк.

Заперечуючи проти розгляду справи без повідомлення сторін, відповідач не навела жодних аргументів, на підставі яких можливо дійти висновку, що розгляд справи у такому порядку є неможливий чи не доцільний, тому клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 19, 182, 188, 274-279 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про об`єднання в одне провадження справ та розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає чинності з моменту підписання суддею.

Суддя Т.А. Воробйова