30.05.2024 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Верещінська І.В., за участю секретаря Прищепи С.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло комфорт сервіс» (м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45) до ОСОБА_1 (останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості,-
Позивач звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , у якому просив стягнути заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги а саме, борг в розмірі 65 902 грн. 73 коп.
Позовні вимоги мотивує тим, що ТОВ «Житло Комфорт Сервіс» виконує функції експлуатуючої організації, а саме, забезпечує організацію комплексу заходів з технічного, адміністративного супроводження і належного управління та утримання жилого будинку по АДРЕСА_2 .
01.02.2007 року ТОВ «Виробничий вектор» та ТОВ «НЕСТ ПЛЮС» було укладено Договір № 8, за умовами якого попередній виконавець взяв на себе обов`язок надавати на об`єкті забудовника, а саме: багатоквартирний будинок по АДРЕСА_2 , послуги з утримання та управління багатоквартирного будинку та прибудинкової території. Тоді ж між ТОВ «Нест плюс» та відповідачем ОСОБА_1 укладено договір №К16-260 про надання послуг. Останній є власником квартири АДРЕСА_3 . Відповідно до вказаного Договору ТОВ «НЕСТ ПЛЮС» надав послуги з утримання та управління будинком та прибудинковою територією.
25.09.2009 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробничий вектор», Товариством з обмеженою відповідальністю «Нест плюс» та ТОВ «Житло Комфорт Сервіс» укладено Договір про заміну сторони, за яким усі права та обов`язки попереднього виконавця по Договору №8 від 01.02.2007 року перейшли до ТОВ «Житло Комфорт Сервіс».
02.08.2021 між ТОВ «Житло Комфорт Сервіс» та ОСББ «Кудряшова, 16» в інтересах співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , укладено Договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. Внаслідок порушення відповідачем своїх обов`язків щодо своєчасної та в повному обсязі оплати за надані позивачем житлово-комунальні послуги, за період з 01.06.2019 по 08.05.2023 року виникла заборгованість у розмірі 65 902 грн. 73 коп.
Відповідач у добровільному порядку заборгованість з оплати житлово-комунальних послуг не погашає, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду із вказаним позовом.
Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 25.07.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
04.09.2023 року представником ТОВ «Житло Комфорт Сервіс» Приходьком А.С. подана заява до суду про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечують.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений судом належним чином, зокрема шляхом розміщення оголошення про виклик останнього на офіційному сайті суду, відзив на позовну заяву не надав.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).
Суд, керуючись вимогами ст. ст. 223, 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, оскільки: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти заочного вирішення справи; підстави для відкладення розгляду справи відсутні.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши у сукупності всі докази які були надані, суд встановив.
Між ТОВ «Нест плюс» та ОСОБА_1 укладено договір №К16-260 про надання послуг.
Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробничий вектор», Товариством з обмеженою відповідальністю «Нест плюс» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Житло Комфорт Сервіс» укладено договір від 29.05.2009 року про заміну сторони Договору №8 від 01.02.2007 року, відповідно до якого усі права переходять до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло Комфорт Сервіс».
03.07.2021 відбулись Загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кудряшова, 16», за результатами яких складено Протокол № 2 від 18.07.2021.
02.08.2021 між ТОВ «Житло Комфорт Сервіс» та ОСББ «Кудряшова, 16» в інтересах співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , укладено Договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком.
За таких обставин, ТОВ «Житло Комфорт Сервіс» є балансоутримувачем будинку АДРЕСА_2 , яке надає послуги з утримання будинків та прибудинкових територій відповідно до умов укладених договорів із споживачами, згідно з тарифами, які затверджено розпорядженням Київської міської державної адміністрації, тобто є виконавцем послуг.
Згідно з Договором про надання послуг №К16-260, та з урахуванням Договору про заміну сторони Договору №8 від 01.02.2007 року позивач взяв на себе зобов`язання надавати відповідачу послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, прибирання внутрішньо-будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічного обслуговування, обслуговування внутрішньо-будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, вивезення побутових відходів, тощо.
При цьому, відповідач в свою чергу взяв на себе зобов`язання здійснювати оплату за надані послуги на користь позивача у передбачений умовами договору строк, а саме як передбачено п.3.1. Договору розрахунковим періодом є календарний місяць, платежі вносяться не пізніше 5-го числа місяця що настає за розрахунковим, на підставі рахунку виконавця.
Відповідно до п. 8.7 Договору, договір укладається на один рік та набирає чинності з моменту його підписання сторонами. При цьому відповідно до п.8.11. договір не може бути припинено, якщо між сторонами залишились невиконані грошові зобов`язання відповідно до цього договору та закону.
Відтак відповідач є споживачем житлово-комунальних послуг, які надає позивач.
Внаслідок порушення відповідачем своїх обов`язків щодо своєчасної та в повному обсязі оплати за надані позивачем житлово-комунальні послуги, за період з 01.06.2019 по 08.05.2023 року виникла заборгованість у розмірі 65 902 грн. 73 коп.
Згідно п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил.
Відповідно до ч. 2-4 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем.
За умовами п. 1 ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний: оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» ціни (тарифи) на житлово-комунальні послуги встановлюються за домовленістю сторін, крім випадків, коли відповідно до закону ціни (тарифи) є регульованими. У такому разі ціни (тарифи) встановлюються уповноваженими законом державними органами або органами місцевого самоврядування відповідно до закону.
З матеріалів справи вбачається, що станом на 08.05.2023 року заборгованість відповідача за оплату житлово-комунальних послуг перед позивачем становить 65 902,73 грн.
Відповідно до ст.ст. 156, 162 ЖК України власник та члени його сім`ї зобов`язані своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги щомісячно у встановлені строки.
Згідно зі ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року зі змінами внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Згідно ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
На підтвердження своїх доводів позивач надав суду розрахунок заборгованості відповідача.
Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.
Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволення.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2684,00 грн.
Також суд зазначає наступне.
Слід розмежовувати порядок проголошення судового рішення (скороченого або повного) у разі явки учасників справи у судове засідання та складання повного судового рішення, за відсутності учасників справи. Порядок ухвалення судового рішення та його проголошення залежить від того чи судове засідання, яким завершений розгляд справи, відбулось у присутності учасників справи, чи за їхньої відсутності; повне судове рішення було складено чи складання повного судового рішення було відкладено;
загальний порядок ухвалення рішення застосовується, якщо розгляд справи відбувся з викликом учасників і вони брали участь у судовому засіданні. Зокрема, суд виходить до нарадчої кімнати (частина перша статті 244 ЦПК України); у нарадчій кімнаті суд приймає, складає та підписує рішення (повне чи скорочене) (частина друга статті 259 ЦПК України); повернувшись із нарадчої кімнати, суд проголошує рішення (повне чи скорочене) (частина перша статті 268 ЦПК України); датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене) (перше речення частини п`ятої статті 268 ЦПК України); копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення (частина перша статті 272 ЦПК України); у разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення (частина друга статті 272 ЦПК України);
у разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин рішення суд повідомляє, коли буде складено повне рішення (частина шоста статті 268 ЦПК України). Проголошення судового рішення передбачає надання публічності такому рішенню, дотримуючись принципу гласності судового процесу. Тобто проголошення судового рішення відбувається публічно або у закритому судовому засіданні лише під час перебування учасників справи у судовому засіданні у залі суду; у разі розгляду судом справи без виклику учасників справи або учасники справи в судове засідання не з`явились, ухвалення рішення відбувається у такому самому порядку, проте з урахуванням певних винятків: а) рішення не проголошується; б) датою ухвалення рішення є дата складання повного судового рішення. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання таке судове засідання не проводиться. У цьому випадку судове рішення не проголошується (частина четверта статті 268 ЦПК України) і датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення (друге речення частини п`ятої статті 268 ЦПК України);
у передбачених нормами ЦПК України випадках повне судове рішення може відображати дату судового засідання, яким завершено судовий розгляд (відповідна дата вказана у вступній частині судового рішення) та дату складення повного судового рішення (відповідна дата вказана у резолютивній частині або після резолютивної частини судового рішення). У випадках, коли відбувається проголошення судового рішення, датою такого судового рішення є дата судового засідання, яким завершено судовий розгляд. І навпаки, якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи;
з урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін.
Так, сторони були повідомлені про судове засідання, призначене на 18 вересня 2023 року, належним чином в установленому законом порядку, проте у судове засідання не з`явились.
З урахуванням того, що розгляд справи, відбувався за відсутності учасників справи, датою ухвалення рішення у справі є дата складення повного судового рішення - 30.05.2024.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-268, 274, 280 ЦПК України, суд,-
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло комфорт сервіс»(м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45) до ОСОБА_1 (останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складений 30.05.2024 року.
Суддя І.В. Верещінська