Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2930/24

Номер провадження: 2-з/511/12/24

"31" липня 2024 р. суддя Роздільнянського районного суду Одеської області Теренчук Ж. В. , дослідивши матеріали справи, додані до заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Завальнюка Дмитра Юрійовича про забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

встановив:

Короткий зміст заяви.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Завальнюк Д.Ю. звернувся до суду з заявою, подавши її разом з позовом в порядку п.1 ч.1 ст.152 ЦК України про забезпечення позову, в якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку, площею 3,50 га. кадастровий номер :01:002:0763, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, адреса: Одеська обл. Роздільнянський район сщ/рада. Лиманська, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 239 та на 290/1000 часток квартири АДРЕСА_1 , які належать відповідачу у даній справі ОСОБА_2 .

Дана заява мотивована тим, що ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просить стягнути із ОСОБА_2 грошову суму у розмірі 1З 700 доларів США.

В свою чергу ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 3.5055 га кадастровий номер :01:002:0763 та 290/1000 часток квартири АДРЕСА_2 . реєстраційний номер майна 38182067.

Вказане майно під будь якими обтяженнями не перебуває. Дізнавшись про вказаний позов відповідач зможе розпорядитися майном, в тому числі відчужити, однак, враховуючи, що відповідач добровільно борг не повертає, виконання судового рішення у майбутньому може бути забезпечене за рахунок майна, яке належить відповідачу.

Посилаюсь на дані обставини просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на спірну земельну ділянку та частку в нерухомому майні.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Тому заява про забезпечення позову розглянута судом в порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути із ОСОБА_2 на його користь борг по розписці в сумі 13 700 доларів США, про що заведена справа №511/2930/24 та на підставі протоколу автоматизованого розподілу справ справа передана у провадження судді Роздільнянського районного суду Одеської області Теренчук Ж.В.

Одночасно з позовом подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на м айно.

30.07.2024 року року надано запит суду в порядку ч.8 ст. 187 ЦПК України щодо відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру про зареєстроване місце проживання відповідача.

Провадження у справі на час розгляду заяви про забезпечення позову не відкрито.

Із наданого суду витягу із Реєстру прав власності на нерухоме майно №388746667 ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 3.5055 га, кадастровий номер :01:002:0763, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, адреса: Одеська обл. Роздільнянський район, сщ/рада. Лиманська, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 239 та є власником 290/1000 часток квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний помер майна 38182067.

Вказане майно під будь якими обтяженнями не перебуває.

Нормативно - правове обгрунтування.

За змістом частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 цього Кодексу заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

При цьому метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до постанови ВС КЦС від 14.06.2021 року у справі № 308/8567/20 у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову. У разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Висновки суду.

Суд, ознайомившись зі змістом заяви та доданих до неї доказів, проаналізувавши пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, який сторона має намір подати в майбутньому і відповідність виду забезпечення позову позовним вимогам, суд вважає, що заява представника позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову підлягає задоволенню з огляду на таке.

При вирішення даної заяви суд враховую позицію, викладену упостанові ВС КЦС від 14.06.2021 року у справі № 308/8567/20, відповідно до якої у випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов`язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову. У разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Так ОСОБА_1 одночасно з даною заявою подав позов, в якому має намір стягнути з відповідача кошти в розмірі 13700 доларів США. Дана позовна заява оплачена судовим збором, до позову додано копію боргової розписки.

За позицією, викладеною у постанові ВС від 11.12.2023 року у справі №904/1934/23 Верховний Суд звертає увагу на те, що у випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що у майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога подання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересі» сторін.

За таких обставин, у разі звернення із позовом про стягнення грошових коштів, саме відповідач має доводити недоцільність чи не співмірність заходів забезпечення, вжиття яких просить в суду позивач, зокрема і ту обставину, що застосовані заходи забезпечення позову створить перешкоди його господарській діяльності. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.10.2022 у справі №905/446/2.

Заявник надав суду докази наявності у відповідача нерухомого майна.

У постанові ОП ВС КГС від 17.06.2022 у справі №908/2382/21 ВС зазначив, що виконання в майбутньому судового рішення у справі про стягнення грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язано з обставинами наявності у боржника присудженої до стягнення суми заборгованості. Заборона відчуження або арешт майна, які накладаються судом для забезпечення позову про стягнення грошових коштів, мають на меті подальше звернення стягнення на таке майно у разі задоволення позову.

Оскільки зазначене у заяві майно, на яке позивач просить накласти арешт, зареєстроване за відповідачем ОСОБА_2 по справі, подача позову свідчить про реальність спору, тому видячи з принципів розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, суд приходить до висновку, що вочевидь, можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися належним йому нерухомими майном , так і відчужити майно, яке перебуває у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача і порушить баланс інтересів сторін. На даний час після скасування мораторію на продаж землі сільськогосподарського призначення відповідач також має можливість провести відчуження оформленої на його ім`я земельної ділянки.

Тому суд дослідивши матеріали справи в їх сукупності, знаходить заяву про вжиття заходів забезпечення позову обґрунтованою і такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149,150, п.2 ч.1 ст.152, 153, 260, 261 ЦПК України, суддя

постановив:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Завальнюка Дмитра Юрійовича про забезпечення позову, - задовольнити.

Накласти арешт - на земельну ділянку, площею 3,5055 га. кадастровий номер :01:002:0763, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, адреса: Одеська обл. Роздільнянський район сщ/рада. Лиманська, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 239, належну ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ№661070, виданого 04.03.2008 року.

Накласти арешт - на 290/1000 часток квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 38182067, належні ОСОБА_2 на підставі договору дарування №5336, від 21.11.2012 року, посвідченого Приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Пашичевою Г.Л.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Ж. В. Теренчук