ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/3306/24 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: завданої майну фізичних або юридичних осіб
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії Мальованого Ю.М., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Зінченко М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 липня 2024 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 20.08.2020 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, та просив суд:

1) стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 суму матеріальних збитків, спричинених залиттям квартири в розмірі 28400, 00 грн. та вартість матеріальних збитків, спричинених залиттям балконного перекриття в розмірі 11468, 00 грн.;

2) стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 30000, 00 грн.;

3) стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 витрати на експертний висновок про оцінку вартості матеріального збитку, спричиненому залиттям квартири в розмірі 1000, 00 грн., витрати на експертний висновок про оцінку вартості матеріального збитку, спричиненому залиттям холодною водою міжбалконного перекриття в розмірі 600, 00 грн. та поштові витрати в розмірі 157, 40 грн.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 08.12.2020 року відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.01.2021 року здійснено перехід від розгляду вищевказаної справи за правилами спрощеного провадження без повідомлення сторін до розгляду справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін та призначено судове засідання.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.12.2023 року клопотання ОСОБА_3 про залучення її до участі у цивільній справі як правонаступника ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 задоволено та залучено правонаступника відповідача ОСОБА_3 до участі у вказаній цивільній справі.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 16 липня 2024 року позовну заяву залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати та ухвалити нову про направлення справи для продовження її розгляду.

Вказав, що ухвала суду не відповідає нормам цивільного процесуального права, внаслідок чого суд помилково залишив позов без розгляду.

Зазначає, що суду не було визначених у п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України підстав для залишення його позову без розгляду.

Вказав, що він не був повідомлений належним чином по судові засідання 28.02.2024, 22.05.2024, 16.02.2024, як свідчать матеріали справи усі направлені судові повідомлення були повернуті на адресу суду, як не вручені. Зауважує, що внаслідок повномасштабного російського вторгнення він змушений був змінити адресу свого проживання, та під час дії воєнного стану виїхав поза межі України. При цьому у справі відсутні докази, що позивач втратив інтерес до справи.

Також зазначив, що його інтереси у справі представляли адвокати ОСОБА_5 , а згодом адвокат Лютянська І.С., яка не була повідомлена про розгляд справи 16.07.2024, коли позов було залишено без розгляду.

Внаслідок цього суд з порушенням принципу верховенства права порушив право позивача на доступ до суду.

Колегія суддів, заслухала суддю-доповідача, пояснення учасників справи, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

У статті 379 ЦПК України визначені наступні підстави для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції:

1. Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи без розгляду заяву суд першої інстанції вказав наступні мотиви свого рішення.

В судові засідання, призначені на 28.02.2024 року, 22.05.2024 року, 16.07.2024 року позивач не з`явився, жодних заяв про розгляд справи за відсутністю або про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин, від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, а тому його позов підлягає залишенню без розгляду.

Крім того, суд залишив позов без розгляду з покликанням на те, що позивач не отримує судові повістки, тобто не добросовісно, Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

З цих підстав, суд вважав встановленим, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин, від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, а тому його позов підлягає залишенню без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками.

Порядок вручення судових повісток визначений у ст. 130 ЦПК України, яка передбачає наступні правила.

У разі відсутності в адресата електронного кабінету судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

2. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

3. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

4. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

5. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

6. Якщо особа не проживає за адресою, повідомленою суду, судова повістка може бути надіслана за місцем її роботи.

7. Якщо учасник справи перебуває під вартою або відбуває покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк, тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців, обмеження волі, арешту, повістка та інші судові документи вручаються йому під розписку адміністрацією місця утримання учасника справи, яка негайно надсилає розписку та письмові пояснення цього учасника справи до суду.

8. Особам, які проживають за межами України, судові повістки вручаються в порядку, визначеному міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, в разі відсутності таких - у порядку, встановленому статтею 502 цього Кодексу.

9. У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

10. Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

Суд відповідно до ст. 44 ЦПК України зобов`язаний запобігати недобросовісним діям позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Згідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У справі наявні зворотні повідомлення, що судові повістки на 28.02.2024 та 16.07.2024 не були вручені позивачу та повернулись до суду з відміткою: адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 19, 28, т. 2).

При цьому згідно до доданих до скарги копій документів позивач з 20.02.2023 отримав прихисток від російської збройної агресії у Німеччині (а.с. 47-50 т.2).

Разом з тим, у справі відсутні зворотні повідомлення про надсилання судової повістки на адресу позивача у судове засідання 22.05.2024, а також - представників позивача адвокатів Йолкіну Л.П. та ОСОБА_6 (а.с. 212-214, 244-245 т.1).

Тому позивач мав законні очікування на те, що суд буде сповіщати належним чином про перебіг розгляду цієї справи його повноважених представників, але цього не сталося. У суду була необхідна інформація про наявність у позивача представника адвоката, що зобов`язувало суд також повідомляти його про судові засідання.

Разом з тим, розгляд справи 28.02.2024, 22.05.2024 неодноразово відклався за клопотанням відповідачки ОСОБА_3 , яка була залучена судом до розгляду справи внаслідок смерті відповідача ОСОБА_4 , та просила надати їй копії позовної заяви ОСОБА_1 з додатками, але на день ухвалення судового рішення про залишення позову без розгляду відповідачка ОСОБА_3 цих документів від суду не отримала, внаслідок чого не могла реалізувати свої права на захист від позову, передбачені ст. 49 ЦПК України (а.с. 4-6, 11-13, 16, 17, 23-24, 29).

За таких умов не можна вважати, що суд внаслідок залишення позову без розгляду діяв в інтересах виконання завдання цивільного судочинства, передбаченого у ст. 2 ЦПК України, та згідно принципу верховенства права, елементом якого є гарантія права на доступ до суду, ст. 10 ЦПК України. При вирішенні питання про залишення позову без розгляду суд у даному випадку не дотримався справедливого балансу між приватними інтересами сторін та публічними інтересами правосуддя.

Виходячи зі змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд всупереч вимог ст. 89 ЦПК України у контексті вказаних норм цивільного процесуального права не перевірив дотримання вказаного ст. 130 ЦПК України порядку повідомлення представниці позивача про судове засідання та не з`ясував, що у справі відсутні відповідні документи. Крім того, суд помилково вважав, що позивач зловживає процесуальним правом на участь у судовому засіданні.

Тому у суду першої інстанції не було визначених у пункті 3 частини 1 статті 257 ЦПК України підстав для залишення позову без розгляду.

Оскільки суд порушив норми процесуального права, що призвело по постановлення помилкової ухвали, то відповідно до ст. 379 ЦПК України колегія суддів скасовує ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції:

Керуючись статтями 367, 369, 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 липня 2024 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 02 грудня 2024 року.

Головуючий В.Б. Яцина

Судді Ю.М. Мальований

Н.П. Пилипчук