Справа № 463/7626/23 Головуючий у 1 інстанції: Грицко Р.Р.
Провадження № 22-ц/811/1633/24 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року м. Львів

Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого: Ванівського О.М.,

суддів: Цяцяка Р.П., Шеремети Н.О.,

секретаря: Ковальчука Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Бідули Галини Дмитрівни на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 24 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області, голови Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області Свистуна Богдана Ігоровича про визнання фактів мобінгу (цькування) та їх усунення (без подальшого припинення працівником трудової діяльності на період розгляду провадження у справі) та стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

В вересні 2023 року позивач звернулася в суд з позовом до відповідачів про визнання факту мобінгу (цькування) ОСОБА_1 при виконанні посадових обов`язків керівника юридичного відділу Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області, спричиненого діями голови Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області Свистуном Б.І., який полягає у створенні стосовно ОСОБА_1 напруженої, ворожої, образливої атмосфери, безпідставному негативному виокремленні ОСОБА_1 та безпідставному позбавленні ОСОБА_1 частини виплат заробітної плати - надбавки до посадового окладу у розмірі 50% та премії у розмірі 325% посадового окладу, та зобов`язання голови Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області ОСОБА_2 усунути (без подальшого припинення працівником трудової діяльності на період розгляду провадження у справі) мобінг (цькування) ОСОБА_1 при виконанні посадових обов`язків керівника юридичного відділу Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області; зобов`язання Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області провести перерахунок заробітної плати ОСОБА_1 з 01.02.2023 року з врахуванням надбавки до посадового окладу за високі досягнення у праці у розмірі 50% і премії у розмірі 325% посадового окладу та провести її виплату із врахуванням раніше проведених виплат заробітної плати; стягнення солідарно з відповідачів Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області та голови Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області ОСОБА_2 за вчинення мобінгу (цькування) ОСОБА_1 при виконанні посадових обов`язків керівника юридичного відділу Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області моральну шкоду у розмірі 400000,0 гривень.

В обґрунтування позовних вимог покликалась на те, що з 10.01.2018 року вона працює у Мурованській сільській раді територіальної громади Львівського району Львівської області та на даний час займає посаду керівника юридичного відділу. За весь період своєї трудової діяльності належним чином виконувала посадові обов`язки, дотримувалась правил внутрішнього трудового розпорядку, не притягалась до дисциплінарної відповідальності, постійно підвищувала свій професійний рівень, була керівником юридичної практики і неодноразово нагороджувалась різними грамотами за багаторічну сумлінну працю в органах місцевого самоврядування. Проте, починаючи з лютого 2023 року сільський голова без будь яких причин припинив нараховувати їй надбавку до посадового окладу за високі досягнення у праці та зменшив розмір щомісячної премії, а з червня по серпень 2023 року її місячна заробітна плата після здійснення всіх відрахувань становить 8500,0 гривень. Також сільський голова обмежив її у виконанні посадових обов`язків, усунув від виконання договірної роботи, з січня по липень 2023 року позбавив доступу до системи внутрішнього документообігу, незважаючи на її посаду, уклав трудовий договір на виконання обов`язків юриста з приватною особою, вчинив з нею конфлікт та заподіяв їй легкі тілесні ушкодження, організував обшук в особистому кабінеті, єдину з усього колективу не запросив на збори з приводу Дня Незалежності України. Всі ці дії в сукупності вона вважає мобінгом щодо себе. Такими діями відповідачів їй заподіяно моральну шкоду у розмірі 400000,0 гривень, яка полягає у втраті нормальних життєвих зв`язків. З метою захисту своїх прав та стягнення моральної шкоди звернулась до суду з цим позов.

Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 24 квітня 2024 року позов у задоволенні позову ОСОБА_1 до Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області, голови Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області Свистуна Богдана Ігоровича про визнання фактів мобінгу (цькування) та їх усунення (без подальшого припинення працівником трудової діяльності на період розгляду провадження у справі) та стягнення моральної шкоди відмовлено.

Рішення суду оскаржила представник ОСОБА_1 адвокат Бідула Галина Дмитрівна, подавши апеляційну скаргу.

Вважає рішення суду незаконним та необґрунтованим, висновки якого не відповідають обставинам справи.

Вказує, що з лютого 2023 року умови праці ОСОБА_1 в тому числі і в частині розміру виплаченої заробітної плати, змінились в сторону погіршення.

Під час розгляду справи не було встановлено невиконання ОСОБА_1 своїх трудових обов`язків, наявність підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності за невиконання трудових обов`язків, правомірність дій сільського голови щодо обмеження позивачки у виконанні її трудових обов`язків та, позбавлення у зв`язку з цим премій та надбавок, як складових заробітної плати, та не порушення ним, як роботодавцем трудових прав ОСОБА_1 .

Вважає, що суд не врахував встановлені обставини справи, надав перевагу необґрунтованій та непідтвердженій належними, допустимими та достовірними доказами позиції відповідачів, не надав жодної оцінки доводам позивача та доказам, наданим у підтвердження позиції щодо заявленого позову.

Просить скасувати рішення суду та прийняти нове, яким позов задоволити.

24 червня 2024 року від представника голови Мурованської сільської ради територіальної громади Львівської області ОСОБА_2 адвоката Цімури Я.В. надійшов відзив на апеляційну скаргу. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Сторони в судове засідання не з`явилися, хоча про час та дату розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

25 листопада 2024 року від представника голови Мурованської сільської ради територіальної громади Львівської області Свистуна Богдана Ігоровича адвоката Цімури Я.В. надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з зайнятістю в іншій справі.

25 листопада 2024 року від представника Мурованської сільської ради адвоката Кирик Н.І. надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з зайнятістю в іншій справі.

25 листопада 2024 року від представника ОСОБА_1 адвоката Бідули Г.Д. надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з зайнятістю в іншій справі.

З урахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Сторони мали реальну можливість реалізувати свої процесуальні права з доведенням своєї позиції по справі, у тому числі через можливість брати участь в судовому засідання в режимі відеоконференції або через представника.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "ЮніонАліментаріаСандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі №348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а не можливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, усвідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явилися в судове засідання.

Апеляційний суд з метою дотримання строків розгляду справи, вважає можливим слухати справу у відсутність учасників справи, які своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, явка яких не визнавалась апеляційним судом обов`язковою.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає зазначеним вимогам.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення;8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції прийшов до висновку, що обставини справи свідчать лише про незгоду позивача з діями та рішеннями роботодавця, проте не свідчать про обмеження її прав і свобод, які б виразилися саме в мобінгу.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції.

Встановлено, що відповідно до даних трудової книжки позивача (т.1 а.с.35-38), остання з 10.01.2018 року працює у Мурованській сільській раді територіальної громади Львівського району Львівської області та на даний час займає посаду керівника юридичного відділу.

Починаючи з лютого 2023 року позивачу припинено/зменшено нарахування надбавки за високі досягнення у праці та щомісячної премії, чого сторони не оспорюють і що стверджується відповідними розпорядженнями сільського голови (т.1 а.с.126-129, 147-150).

Згідно з рішенням Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області № 1350 від 11.05.2023 року (т.2 а.с.83), сільському голові ОСОБА_2 надано дозвіл на укладення трудового договору про дистанційну роботу з фахівцем у галузі права - провідним спеціалістом юристом ОСОБА_3 .

Вказаний договір укладено 17.05.2023 року і його копія долучена до матеріалів справи (т.2 а.с.84-86).

Також відомо, що за фактом нанесення позивачу легких тілесних ушкоджень сільським головою ОСОБА_2 правоохоронними органами проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000337 від 16.05.2023 року.

Постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 1 Львівського РУП № 1 ГУНП у Львівській області М`ясковського В.В. від 29.05.2023 року, кримінальне провадження закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення (т.2 а.с.34-38). Позивач у судовому засіданні підтвердила, що не оскаржувала цієї постанови.

Вважаючи, що ці та інші дії є проявом мобінгу, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Стаття 5 та частина 1 статті 23 Загальної декларації прав людини гарантують кожній людині право на працю на справедливі і сприятливі умови праці, захист від приниження її гідності.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

За змістом положень статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Відповідно до статей 3,4 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Відповідно до ст. 2-1 КЗпП України забороняється будь-яка дискримінація у сфері праці, зокрема порушення принципу рівності прав і можливостей, пряме або непряме обмеження прав працівників залежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, гендерної ідентичності, сексуальної орієнтації, етнічного, соціального та іноземного походження, віку, стану здоров`я, інвалідності, підозри чи наявності захворювання на ВІЛ/СНІД, сімейного та майнового стану, сімейних обов`язків, місця проживання, членства у професійній спілці чи іншому об`єднанні громадян, участі у страйку, звернення або наміру звернення до суду чи інших органів за захистом своїх прав або надання підтримки іншим працівникам у захисті їх прав, повідомлення про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону України «Про запобігання корупції», а також сприяння особі у здійсненні такого повідомлення, за мовними або іншими ознаками, не пов`язаними з характером роботи або умовами її виконання.

Згідно ст. 5-1 КЗпП України Держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, зокрема, правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.

Поняття мобінгу визначено в статті 2-2 Кодексу законів про працю України встановлює заборону мобінгу (цькування).

Мобінг (цькування) - систематичні (повторювані) тривалі умисні дії або бездіяльність роботодавця, окремих працівників або групи працівників трудового колективу, які спрямовані на приниження честі та гідності працівника, його ділової репутації, у тому числі з метою набуття, зміни або припинення ним трудових прав та обов`язків, що проявляються у формі психологічного та/або економічного тиску, зокрема із застосуванням засобів електронних комунікацій, створення стосовно працівника напруженої, ворожої, образливої атмосфери, у тому числі такої, що змушує його недооцінювати свою професійну придатність.

Формами психологічного та економічного тиску, зокрема, є:

- створення стосовно працівника напруженої, ворожої, образливої атмосфери (погрози, висміювання, наклепи, зневажливі зауваження, поведінка загрозливого, залякуючого, принизливого характеру та інші способи виведення працівника із психологічної рівноваги);

- безпідставне негативне виокремлення працівника з колективу або його ізоляція (не запрошення на зустрічі і наради, в яких працівник, відповідно до локальних нормативних актів та організаційно-розпорядчих актів має брати участь, перешкоджання виконанню ним своєї трудової функції, недопущення працівника на робоче місце, перенесення робочого місця в непристосовані для цього виду роботи місця);

- нерівність можливостей для навчання та кар`єрного росту;

- нерівна оплата за працю рівної цінності, яка виконується працівниками однакової кваліфікації;

- безпідставне позбавлення працівника частини виплат (премій, бонусів та інших заохочень);

- необґрунтований нерівномірний розподіл роботодавцем навантаження і завдань між працівниками з однаковою кваліфікацією та продуктивністю праці, які виконують рівноцінну роботу.

Вимоги роботодавця щодо належного виконання працівником трудових обов`язків, зміна робочого місця, посади працівника або розміру оплати праці в порядку, встановленому законодавством, колективним або трудовим договором, не вважаються мобінгом (цькуванням).

Вчинення мобінгу (цькування) заборонено.

Особи, які вважають, що вони зазнали мобінгу (цькування), мають право звернутися із скаргою до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та/або до суду.

Відповідно до статті 94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується.

Конкретні умови, порядок та розміри преміювання працівників визначаються у Положенні про преміювання відповідного органу.

Відповідно до Положення про преміювання працівників апарату Мурованської сільської ради ТГ Львівського району Львівської області на 2023 рік працівники апарату преміюються за якісне, своєчасне та в повному обсязі виконання функцій (обов?язків)…, з урахуванням їх ініціативи, особистого вкладу в загальні результати роботи, залежно від їхнього вкладу в кінцеві результати роботи, ...при визначені розміру премії враховуються показники виконання заходів, передбачених планами роботи...., виконавська дисципліна, трудова дисципліна...

Керівнику юридичного відділу Мурованської сільської ради ТГ Львівського району Львівської області Андросюк З.П. були сплачені премії починаючи з лютого 2023 році у розмірі 250%, з урахуванням ініціативи, особистого вкладу в загальні результати роботи, залежно від вкладу в кінцеві результати роботи, показників виконання заходів, передбачених планами робот, виконавської дисципліни, трудової дисципліни відповідно до Положення про преміювання та згідно Постанови КМУ «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату влади, органів прокуратури, судів та інших органів» від 09.03.2006р. N? 268 (зі змінами) в розмірі не менш 10%.

Встановлення надбавки за високі досягнення у праці та преміювання є правом, а не обов`язком роботодавця, розмір надбавки залежить від наявності високих досягнень працівника у конкретному періоді, виконання ним особливо важливої роботи, розмір премії залежить від особистого вкладу в загальні результати роботи, за якісне, своєчасне та в повному обсязі виконання функцій, з урахуванням його ініціативи та виплачуються у межах фонду оплати праці.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

У матеріалах справи відсутні належні, достовірні та достатні докази вчинення відносно позивача систематичних тривалих умисних дій роботодавця, в особі голови Мурованської сільської ради територіальної громади Львівського району Львівської області Свистуна Богдана Ігоровича, у формі психологічного тиску, створення напруженої, ворожої, образливої атмосфери, безпідставного позбавлення працівника частини виплат.

Колегія суддів вважає, що оскаржуване судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому його відповідно до ст. 375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ч. 1. ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Бідули Галини Дмитрівни залишити без задоволення.

Рішення Личаківського районного суду м. Львова від 24 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 04 грудня 2024 року.

Головуючий : Ванівський О.М.

Судді: Цяцяк Р.П.

Шеремета Н.О.