Справа № 755/6716/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва, у складі:

головуючого - судді Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Зілінської М.В.,

розглянувши в підготовчому засіданні, в залі суду, приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи, подане представником - адвокатом Ганчуком Григорієм Володимировичем в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 29 квітня 2024 року відкрито провадження в даній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 27 листопада 2024 року, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, прийнято заяву про зміну підстав позову.

12 серпня 2024 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Ганчуком Г.В. подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, в якому просить поставити на розв`язання експертів питання, чи виконані підписи в оспорюваному договорі позики та розписці сторонами у справі.

В підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Ганчук Г.В. підтримав подане клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Щербина Я.М. у підготовчому засіданні не заперечували проти призначення експертизи, проте заперечувала проти того, що ставити на розв`язання експертів питання щодо виконання підписів відповідачем та зазначила, що відповідачем не заперечується укладання та підписання ним договору позики.

Суд, вивчивши подане клопотання, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку представників сторін, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до положень ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Порядок призначення судової експертизи в науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Згідно положень ч.1 ст.102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. ( ч.2 ст.102 ЦПК України).

В роз`ясненнях, викладених у пунктах 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернуто увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до вимог чинного закону, судова експертиза призначається для з`ясування обставин, що мають значення по справі і потребують спеціальних знань, виходячи з предмету та підстав позову.

Призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин виходить за межі предмету доказування, є неприпустимим.

В заяві про зміну предмету позову позивачем стверджується, що відповідач підробив договір позики та розписку.

В даному судовому провадженні позивач звернулась до суду за захистом свого порушеного права та, виходячи з предмету та підстав позову, зазначає, що кошти не отримувала і договір та розписку не підписувала. При цьому зі сторони позивача не наводиться жодного обґрунтування того, яке правове значення в розрізі спірних правовідносин має обставина підписання договору відповідачем (позикодавцем), особливо з урахуванням того, що останнім не оспорюється факт укладання та підписання оспорюваного договору позики.

З приводу відсутності підстав для того щоб ставити на розв`язання експерта питання чи виконано відповідачем підпис на розписці, слід також зазначити, що вона взагалі не містить підпису ОСОБА_2 .

У справі, що розглядається в даному провадженні, виходячи з предмету та підстав позову, не має визначального значення підписання оспорюваного договору позикодавцем, адже способом реалізації судом основоположних засад цивільного судочинства є змагальність сторін, доведеність та переконливість їх доводів і доказів перед судом, а відповіді на питання, чи підписував позикодавець договір позики та розписку (яка взагалі не містить підпису сторони позикодавця), не входять до предмета доказування в даній справі.

З огляду на викладене, враховуючи зміст та підстави заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань, а також враховуючи, що обставини справи з`ясовуються на засадах змагальності, у справі слід призначити судову почеркознавчу експертизу, взявши за основу питання, що стосуються підписання оспорюваного договору позики та розписки позивачем, як особою яка оспорює підписання нею цих документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 р. № 1950/5), для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів, у зв`язки із чим, стороною відповідача було надано в судовому засіданні оригінали договору позики та розписки, які підлягають направленню до експертної установи для проведення експертного дослідження.

Разом із цим, згідно п. 1.3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 р. № 1950/5), для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації, відтак суд вважає за необхідне витребувати у позивача - ОСОБА_1 вільні, умовно-вільні зразки підпису достовірно виконані даною особою, у проміжок часу наближений до липня 2021 року, а також відібрати у неї експериментальні зразки підпису.

Суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи, що у відповідності до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, в тому числі її не оплати, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно до змісту п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 76, 77, 103, 104, 252, 259, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи, подане представником - адвокатом Ганчуком Григорієм Володимировичем - задовольнити частково.

Призначити в даній справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

-Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 в графі «ПОЗИЧАЛЬНИК» та на першому і другому аркушах напроти прізвища та ініціалів « ОСОБА_1 » на договорі позики грошових коштів від 20 липня 2021 року, сторонами якого вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , ОСОБА_1 чи іншою особою?

-Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 , вище прізвища та ініціалів « ОСОБА_1 », на розписці від 20 липня 2021 року, ОСОБА_1 чи іншою особою?

Проведення судової почеркознавчої експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

Попередити експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, за ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення судової почеркознавчої експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 , електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; представник - адвокат Ганчук Григорій Володимирович, адреса листування: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_2 , електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

З метою проведення експертизи витребувати у позивача ОСОБА_1 вільні, умовно-вільні зразки підпису достовірно виконані даною особою, у проміжок часу наближений до липня 2021 року, які позивач зобов`язана подати до суду до 13 грудня 2024 року.

З метою проведення експертизи зобов`язати відповідача ОСОБА_1 протягом дванадцяти робочих днів, з дня постановлення даної ухвали, з`явитися до Дніпровського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Пластова, буд.3, каб. 43), у період часу з 09:00 до 11:00 або з 15:00 до 17:00, з метою відібрання експериментальних зразків підпису.

В розпорядження експертів надати:

-матеріали цивільної справи №755/6716/24 в одному томі;

-об`єкти дослідження: оригінал договору позики грошових коштів від 20 липня 2021 року, сторонами якого вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ; оригінал розписки від 20 липня 2021 року.

Висновок необхідно направити до Дніпровського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Пластова, буд.3, каб. 43).

Провадження у справі зупинити до отримання висновку судової експертизи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст ухвали суду складений 27 листопада 2024 року.

Суддя :