№ 207/2742/21
№ 2-с/207/215/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2024 року м.Кам`янське

Суддя Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області Бушанська О.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу

ВСТАНОВИВ:

08.09.2021 Баглійським районним судом м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області винесено судовий наказ про стягнення солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Дніпровська теплоелектроцентраль заборгованості за послуги теплопостачання в розмірі 14178 грн 99 коп., заборгованості за абонентське обслуговування в розмірі 224 грн. 00 коп. та судового збору в сумі 227 грн. 00 коп.

31.07.2024 ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою, в якій просить скасувати вищевказаний судовий наказ, посилаючись на те, що покладення на боржників обов`язків сплати щомісячно за послуги, які боржники фактично не отримували, а також те, що період стягнення перевищує строк позовної давності, свідчить про наявність спору про право.

Дослідивши матеріали заяви про скасування судового наказу, суд враховує наступне.

Відповідно до ч.1 ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Статтею 170 ЦПК України передбачено вимоги щодо форми і змісту заяви про скасування судового наказу, а також правові наслідки недотримання заявником вимог статті 170 ЦПК України (подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу).

Так, за приписами ч.1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ст.120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За змістом ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, процесуальним законом встановлені часові обмеження на вчинення тих чи інших процесуальних дій, у тому числі й подання заяви про скасування судового наказу.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч.1 ст.2 ЦПК України).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

За змістом ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.3 ст.12 ЦПК України).

Частиною 5 ст.12 ЦПК України визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6 ст.81 ЦПК України).

У даному випадку судовий наказ винесено судом 08.09.2021.

У заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 лише повідомляє про дату отримання судового наказу 29.07.2024. При цьому, заявниця не надає належних доказів отримання цього наказу у вказану нею дату.

Отже, суд позбавлений можливості встановити дату отримання ОСОБА_1 оспорюваного наказу.

Крім того, суд зауважує, що до заяви про скасування судового наказу ОСОБА_4 надано квитанцію про сплату судового збору №0.0.1 від 02.04.2024 у сумі 151,40 грн, що становить суму судового збору, яка підлягає сплаті у разі подання фізичною особою заяви про скасування судового наказу відповідно до пп..42 п.1 ч.2 ст.4 Закону України про судовий збір.

Отже, станом на 02.04.2024 ОСОБА_1 була обізнана про існування оспорюваного судового наказу.

Згідно з п.3 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

ОСОБА_5 не надано клопотання про поновлення пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу із зазначенням поважних причин пропуску цього строку.

Частиною шостою статті 170 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи викладене, а також те, що заявником подано до суду неналежно оформлену заяву про скасування судового наказу, суд доходить до висновку про необхідність її повернення без розгляду.

Керуючись ст.ст.170, 171, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу - повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику право на повторне звернення до суду після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя О.В.Бушанська