Справа № 298/273/24
Провадження № 22-ц/4806/784/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

22 липня 2024 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі № 298/273/24 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Великоберезнянського районного суду від 03 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в :

Відповідач ОСОБА_1 , 03.07.2024 (відповідно до штемпеля на поштовому конверті) оскаржив рішення Великоберезнянського районного суду від 03 червня 2024 року, яким первісний позов задоволено.

Однак, подана апеляційна скарга не відповідає вимогам пункту 7 частини другої та пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України з огляду на наступне.

Позивачем були пред`явлені та були задоволені судом першої інстанції усі три позовні вимоги. Відповідач в апеляційній скарзі просить «Рішення Великоберезнянського районного суду від 03 червня 2024 року по справі № 298/273/24 скасувати та постановити в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог». Однак така прохальна частина апеляційної скарги не відповідає вимогам чинного процесуального законодавства з огляду на наступне.

Так, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним з елементів якого є принцип правової визначеності. Ключовим елементом принципу правової визначеності є чіткість та однозначність.

Відповідно принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого в статтях 2 та 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог.

Згідно з частиною 5 статті 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються, зокрема, висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог.

Відповідно до частини 2 статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі зазначається, зокрема, клопотання особи, яка подала скаргу.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч.1 ст.367 ЦПК України).

Таким чином, зі змісту зазначених правових норм, вбачається, що суд вирішує лише ті вимоги, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом не може виходити за межі цих вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову. Тобто суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог. Принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, за вирішенням яких позивач звернувся до суду.

Відтак, вимога скаржника, стосовно якої він просить прийняти судове рішення, повинна бути чітко визначена у прохальній частині апеляційної скарги, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає вимоги, викладені у прохальній частині апеляційної скарги та повинна викладатися чітко й безумовно.

Позаяк апеляція не містить однозначного прохання щодо заявлених позовних вимог, це може потягти порушення принципу правової визначеності щодо результату справи.

Скаржнику належить чітко визначитися: оскаржується рішення суду в повному обсязі чи в певній частині та відповідно до цього сформулювати прохання скарги.

Крім того, від обсягу оскаржуваного рішення залежить сплата судового збору.

Так, пред`явлений позов містить три позовні вимоги: одну немайнового характеру та дві майнового характеру. Таким чином, при подачі позову в 2024 році підлягав сплаті судовий збір у розмірі 1211,20 грн за вимогу немайнового характеру (3028,00 грн*0,4) та 1211,20 грн за дві вимоги майнового характеру (де (5000,00 грн*6*+5000,00*6)*1% менше ніж 0,4*3028,00 грн)

Згідно з ст.4 Закону України Про судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При оскарженні рішення в повному обсязі судовий збір становить 3633,60 грн ((1211,20грн+1211,20грн)*150%=3633,60 грн), у частині стягнення аліментів 1816,80 грн (1211,20 грн * 150%).

Таким чином у цій справі скаржнику слід сформулювати вимоги прохальної частини апеляційної скарги та, виходячи з цього, визначити суму судового збору, який повинен бути внесений або перерахований за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів:ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37975895;

Банк одержувача:Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998 ;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом_______, на рішення від_____,

по справі___, Закарпатський апеляційний суд.

При невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплаті суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржника та надати йому строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків, шляхом приведення апеляційної скарги у відповідність вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме, скаржнику слід привести прохальну частину апеляційної скарги у відповідності до повноважень суду апеляційної інстанції, визначених ст.374 ЦПК України. Крім того, долучити копії виправленої апеляційної скарги для іншої сторони у справі та докази оплати судового збору.

У разі, якщо скаржник не усуне недоліки протягом встановленого строку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Великоберезнянського районного суду від 03 червня 2024 року - залишити без руху, про що повідомити скаржника та надати йому строк протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г.Собослой