у х в а л а

29 листопада 2024 року місто Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Костромітіна О.О., ознайомившись з позовною заявою адвоката Ігнатова Дмитра Івановича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

26.10.2024 року до Ленінського районного суду міста Дніпропетровська надійшла позовна заява адвоката Ігнатова Д.І., який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, зважаючи на наступне.

У позовній заяві представник позивача просить суд, враховуючи її скрутне матеріальне становище, відстрочити сплату судового збору до винесення судового рішення.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення від сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У пункті 29 Постанови пленуму ВССУ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан позивача для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на позивача.

Однак представником позивача адвокатом Ігнатовим Д.І. не надано суду будь-яких доказів на підтвердження скрутного матеріального становища позивача ОСОБА_1 .

З урахуванням викладеного, суддя дійшла висновку, що заява представника позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки представником позивача не надано доказів для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору з урахуванням майнового стану позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви повинно бути додано документ на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, позивачем не додано.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі, застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» передбачено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року встановлено у розмірі 3028 гривень.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити суму судового збору за подання вищевказаного позову в розмірі 968,96 грн. за реквізитами Ленінського районного суду м. Дніпропетровська, а саме: отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Нов.р/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0004633, код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати відповідний документи про сплату судового збору до суду, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, її слід залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення вищевказаних недоліків, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката Ігнатова Дмитра Івановича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву адвоката Ігнатова Дмитра Івановича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху.

Повідомити адвокату Ігнатову Дмитру Івановичу про необхідність усунення вищевказаних в ухвалі недоліків позовної заяви в строк не пізніше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Костромітіна