У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

29 листопада 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., розглянувши матеріали заяви адвоката Бирковича Олександра Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла вищевказана заява від адвоката Бирковича Олександра Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі заявник), заінтересована особа ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , у якій представник заявника просить суд встановити:

-юридичний факт родинних відносин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , проживаючої в АДРЕСА_2 , за якою ОСОБА_1 здійснює догляд довічного утримання.

Дослідивши матеріали заяви, доходжу до висновку, що таку слід залишити без руху з огляду на її невідповідність вимогам статей 294, 175, 177, 318 ЦПК України, зважаючи на таке.

Згідно з частиною 4 статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до частини 1 статті 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт.

З поданої заяви вбачається, що заявник просить встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 .

Водночас у прохальній частині заяви представник заявника просить не лише встановити факт родинних відносин між конкретними особами, а й зазначає формулювання «…за якою ОСОБА_1 здійснює догляд довічного утримання», чим фактично ставить перед судом питання про встановлення факту здійснення заявником догляду за заінтересованою особою.

Таким чином, представнику заявника слід визначитися із остаточною редакцією прохальної частини його заяви та чітко назвати 1 чи декілька юридичних фактів, про встановлення яких він просить суд, а також вказати про мету встановлення кожного факту.

Згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Неточність у формулюванні прохальної частини заяви фактично унеможливлює обчислення судом розміру судового збору.

За правилами підпункту 4 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви у справах окремого провадження становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн., виходячи з того, що за змістом статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Відповідно до абзацу другого частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Представник заявника звернувся до суду через систему «Електронний суд», а тому повинен був сплатити судовий збір у сумі 484,48 грн. (застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору) за подання заяви про встановлення 1 юридичного факту.

Звідси за встановлення 2 юридичних фактів заявник мав сплатити 968,96 грн., тоді як фактично сплатив лише 605,60 гривень.

Отже, сума недоплати становить 363,36 грн. (968,96 грн. 605,60 грн.).

Згідно з частиною 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Частиною 7 статті 43 ЦПК України встановлено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

З огляду на те, представник заявника звернувся до суду через систему «Електронний суд», то він мав самостійно здійснити направлення примірника заяви з додатками для інших учасників справи, а не долучати їх з тим, щоб їх направлення здійснював суд.

Крім того, з приводу вимог щодо встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 представник заявник повинен конкретизувати відповідний ступень спорідненості родинних відносин, який він просить встановити, (наприклад - племінник-тітка).

Підсумовуючи викладене, доходжу до висновку про необхідність залишення досліджуваної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Підсумовуючи викладене, суддя констатує наявність недоліків заяви. За таких обставин заяву слід залишити без руху, про що повідомити заявника і надати йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали суду.

Керуючись статтями 175, 177, 184, 258-260, 294, 311, 314 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

заяву адвоката Бирковича Олександра Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин залишити без руху.

Заявнику необхідно усунути недоліки заяви у строк, який не може перевищувати 5 днів із дня вручення ухвали про залишення заяви без руху:

-зазначити конкретний юридичний факт (конкретні юридичні факти), про встановлення яких він просить суд (із урахуванням висновків суду, викладених у мотивувальній частині ухвали);

-зазначити мету встановлення факту (фактів), про встановлення якого (яких) він просить суд;

-надати докази доплати судового збору в розмірі 363,36 грн., якщо заявник просить про встановлення 2 юридичних фактів;

-надати докази надіслання примірника заяви з додатками для інших учасників справи.

У разі не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.Й. Данко