Справа № 304/822/24 Провадження № 2-о/304/55/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2024 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Ганька І.І.,

за участі секретаря судового засідання Галас Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами окремого провадження цивільну справу № 304/822/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Васіловка Вікторія Олександрівна та Дубриницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, про встановлення факту родинних відносин,

У С Т А Н О В И В:

заявник ОСОБА_1 звернулася у суд із заявою, в якій просить встановити факт, що вона є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до рішення Виконкому Перечинської районної ради депутатів трудящих «Про продаж комунального житлового будинку в селі Дубриничі» № 204 від 16 липня 1956 року комунальний будинок АДРЕСА_1 продано ОСОБА_3 , який складається з трьох кімнат (оцінений на суму 1 059 карбованців). 06 серпня 1956 року між останньою та Виконкомом Перечинської районної ради депутатів трудящих укладено договір купівлі-продажу вказаного будинку. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , повторно виданим 05 березня 2024 року. Заявник також вказує, що в її свідоцтві про народження у графі мати зазначено « ОСОБА_3 », однак у вказаному вище свідоцтві про смерть, а також в інших документах (довідках Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області та в будинковій книзі для прописки громадян), виданих як за життя матері, так і після смерті, її ім`я зазначається як « ОСОБА_4 », оскільки « ОСОБА_5 » це форма грецького імені «Барбара» і «Борка» (зменшувально-пестлива його форма), яким все життя називали її матір, а тому таке ім`я і зазначено в документах. Оскільки вказані розбіжності в написанні імені померлої матері у документах перешкоджають їй оформити право на спадкування, тому заявниця звернулася до суду з цією заявою та просить суд встановити родинні відносини між нею і померлою матір`ю.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явилася, однак подала заяву про проведення розгляду справи в її відсутності, заявлені вимоги підтримала та просила такі задовольнити.

Представник Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області як заінтересованої особи у судове засідання також не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує щодо задоволення заяви ОСОБА_1 .

У судове засідання заінтересована особа приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Васіловка В.О. не з`явилася, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причину неявки не повідомила.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що у свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 , виданому 05 березня 1964 року, матір`ю заявника ОСОБА_1 зазначено ОСОБА_3 .

Також встановлено, що у рішенні Виконкому Перечинської районної ради депутатів трудящих «Про продаж комунального житлового будинку в селі Дубриничі» № 204 від 16 липня 1956 року та договорі купівлі-продажу від 06 серпня 1956 року ім`я матері заявника зазначено як « ОСОБА_5 ».

Разом з цим, ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 76 років померла ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Дубриничі Перечинського району Закарпатської області, про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , видане повторно 05 березня 2024 року Виконкомом Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис за № 17.

Однак, у вказаному вище свідоцтві про смерть, довідках Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області № 54 від 06 лютого 2024 року та № 124 і 125 від 11 березня 2024 року відповідно, а також у будинковій книзі для прописки громадян, ім`я матері заявниці ОСОБА_1 помилково зазначено « ОСОБА_4 ».

Як убачається з поданої заявником ОСОБА_1 заяви, вказані розбіжності у зазначених документах створюють їй перешкоди в оформленні спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 цього Кодексу суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Як роз`яснено в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги, що у заявника ОСОБА_1 немає можливості встановити факт родинних відносин у позасудовому порядку, а тому суд, з метою захисту прав, свобод та інтересів останньої, вважає, що подана заява підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються.

Отже, керуючись ст. 5, 7, 258-259, 265, 294, 315 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Васіловка Вікторія Олександрівна та Дубриницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, про встановлення факту родинних відносин задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Дубриничі Перечинського району Закарпатської області, була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Заявник: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 ; місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_2 .

Заінтересована особа 1: приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Васіловка Вікторія Олександрівна, місцезнаходження: 88000 Закарпатська область м. Ужгород, вул. Л.Толстого, 10-б.

Заінтересована особа 2: Дубриницька сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, ; місцезнаходження: 89210 Закарпатська область Ужгородський район с. Дубриничі, вул. Центральна, 44А.

Головуючий: Ганько І. І.