Справа № 308/5334/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2024 року м. Ужгород

головуючої судді Дегтяренко К.С.,

за участю секретаря судового засідання Чейпеш В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгород цивільну справув порядку заочного розгляду за позовною заявою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Німець Олени Михайлівни до Товариства з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача відділ державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції про скасування обтяжень нерухомого майна,-

встановив:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Німець О.М. звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача відділ державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції про скасування обтяжень нерухомого майна.

В обґрунтування своїх вимог посилається на наступне.

ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 .

ОСОБА_2 являлась власником будинку за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівліпродажу 12.12.1995 року, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 20077280 від 02.09.2008року. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 .

10 травня 2017 року позивач звернулась до Першої ужгородської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Позивач являється єдиною спадкоємицею ОСОБА_2 та у визначеному законом порядку прийняла спадкові права, що підтверджується листом державного нотаріуса Першої ужгородської державної нотаріальної контори Ластівки А.В. № 695/02-14 від 07.10.2021 року.

Також ОСОБА_1 у встановленому законом порядку звернулась до нотаріуса із заявою щодо оформлення спадкових прав та реєстрації її права власності на спадкове майно, в тому числі і на будинок за адресою АДРЕСА_1 ..

Листом державного нотаріуса Першої ужгородської державної нотаріальної контори Ластівка А.В. № 697/01-16 від 07.10.2021 року Позивачу повідомлено про те, що видача свідоцтв про право на спадщину буде видано після зняття Позивачем арешту з рухомого та нерухомого майна.

Так, згідно інформаційної довідки № 348994093 від 03.10.2023 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що на будинок за адресою АДРЕСА_1 , правонаступником якого є Відділ державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, накладено два обтяження, а саме: 1. Реєстраційний номер обтяження: 8496341, тип обтяження: арешт нерухомого майна, підстава обтяження : постанова ВП № 11572124 від 25.02.2009 року; заявник: міський відділ державної виконавчої служби Ужгородського мїськрайонного управління юстиції. 2. Реєстраційний номер обтяження: 10241040, тип обтяження : арешт нерухомого майна, підстава обтяження : постанова про відкриття з накладенням арешту ВП № 18- 21292295 від 10.09.2010року, заявник :М ВДВС Ужгородського МРУЮ.

20 жовтня 2023 року до Відділу ДВС у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надіслано адвокатський запит щодо надання інформації про стан виконавчих проваджень, у рамках яких на будинок за адресою АДРЕСА_1 було накладено арешти.

Листом № 102454 від 27.10.2023 року Відділ ДВС у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції повідомив, що на виконанні у MB ДВС Ужгородського МРУЮ перебувало виконавче провадження ВП № 11572174 з примусового виконання виконавчого напису № 218 від 23.02.2009 року вчиненого приватним нотаріусом Мукачівського районного округу Вімерт В.І. про «звернути стягнення на майно ОСОБА_2 , а саме : на житловий будинок, загальною площею 145.50 кв.м., житлова площа 63,2 кв.м., з надвірними спорудами, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , на користь ТзОВ «Український промисловий банк» (, адреса : м. Київ, вул. Лесі Українки, буд. 26, кр 1, МФО 321228) в особі Закарпатської філії ТОВ «Укрпромбанк» на суму 907661,89 грн».

Додатком до листа надано копію постанови про відкриття виконавчого провадження № 11572174 від 25.02.2009року. 29.05.2009 року в рамках вказаного виконавчого провадження державним виконавцем Венжега М.Р. винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувану.

При винесенні постанови про повернення виконавчого документу стягувану державним виконавцем не було знято арешт нерухомого майна, накладений в рамках виконавчого провадження № ВП N° 11572174.

У листі № 102454 від 27.10.2023 року Відділ ДВС у місії Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції зазначає про те, що на виконанні у MB ДВС Ужгородському МРУЮ перебувало виконавче провадження ВП № 21292295 з примусового виконання виконавчого напису № 218 від 23.02.2009 року, вчиненого приватним нотаріусом Мукачівського районного округу Вімерт В.І., що підтверджується постановою про відкриття виконавчого провадження від 10 09 2010 року ВП № 21292295. 13.04.2011 року у рамках виконавчого провадження ВП № 21292295.

13 квітня 2011 року у рамках виконавчого провадження ВП№ 21292295 винесено постанову про закінчення виконавчого провадження, проте, державним виконавцем не було знято накладений в рамках даного виконавчого провадження арешт нерухомого майна під час винесення постанови про закінчення виконавчого провадження.

Після усного звернення ОСОБА_1 у відділ ДВС у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства, їй повідомили про відмову у знятті таких арештів, мотивуючи свою відмову тим, що виконавчі провадження, у рамках яких накладено арешти, завершені. Наявність вказаних обтяжень перешкоджає Позивачці в оформленні спадкових прав та розпорядженні своїм майном, а тому вона змушена звернутись до суду з позовною заявою про скасування державної реєстрації обтяжень у вигляді арештів.

У зв`язку з наведеним просить позов задовольнити.

Відзиву на позовну заяву у встановлений строк не подано.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03 квітня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі та призначено розгляд справи у загальному позовному провадженні.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 вересня 2024 року справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання 12 листопада 2024 року:

представник позивача адвокат Німець О.М. не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві, просила такі задовольнити. У заяві зазначила, що не заперечує проти заочного розгляду справи, та постановлення заочного рішення суду, у разі виникнення обставин викладених у ч. 1 ст. 280 ЦПК України

позивач ОСОБА_1 не з`явилась, скористалась своїм правом на участь у судовому засіданні за участі свого представника.

представник відповідача не з`явився про причини неявки не повідомив, будь яких заяв та клопотань суду не подав.

представник третьої особи, не з`явився про причини неявки не повідомив, будь яких заяв та клопотань суду не подав.

Враховуючи, що відповідачем у встановлений законом строк відзив на позов не подано, на підставі ч.8 ст. 178 та ч.4 ст. 223 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами та в порядку ст. 280 ЦПК України вважає за можливе ухвалити заочне рішення .

Застосування технічних засобів фіксування під час розгляду цивільної справи не здійснювалось відповідно до ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою учасників судового процесу.

Судом встановлені наступні фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_3 .

ОСОБА_2 являлась власником будинку за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівліпродажу 12.12.1995 року, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 20077280 від 02.09.2008року. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 .

10 травня 2017 року позивач звернулась до Першої ужгородської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Позивач являється єдиною спадкоємицею ОСОБА_2 та у визначеному законом порядку прийняла спадкові права, що підтверджується листом державного нотаріуса Першої ужгородської державної нотаріальної контори Ластівки А.В. № 695/02-14 від 07.10.2021 року.

Також ОСОБА_1 у встановленому законом порядку звернулась до нотаріуса із заявою щодо оформлення спадкових прав та реєстрації її права власності на спадкове майно, в тому числі і на будинок за адресою АДРЕСА_1 ..

Листом державного нотаріуса Першої ужгородської державної нотаріальної контори Ластівка А.В. № 697/01-16 від 07.10.2021 року Позивачу повідомлено про те, що видача свідоцтв про право на спадщину буде видано після зняття Позивачем арешту з рухомого та нерухомого майна.

Так, згідно інформаційної довідки № 348994093 від 03.10.2023 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що на будинок за адресою АДРЕСА_1 , правонаступником якого є Відділ державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, накладено два обтяження, а саме: 1. Реєстраційний номер обтяження: 8496341, тип обтяження: арешт нерухомого майна, підстава обтяження : постанова ВП № 11572124 від 25.02.2009 року; заявник: міський відділ державної виконавчої служби Ужгородського мїськрайонного управління юстиції. 2. Реєстраційний номер обтяження: 10241040, тип обтяження : арешт нерухомого майна, підстава обтяження : постанова про відкриття з накладенням арешту ВП № 18- 21292295 від 10.09.2010року, заявник :М ВДВС Ужгородського МРУЮ.

20 жовтня 2023 року до Відділу ДВС у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надіслано адвокатський запит щодо надання інформації про стан виконавчих проваджень, у рамках яких на будинок за адресою АДРЕСА_1 було накладено арешти.

Листом № 102454 від 27.10.2023 року Відділ ДВС у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції повідомив, що на виконанні у MB ДВС Ужгородського МРУЮ перебувало виконавче провадження ВП № 11572174 з примусового виконання виконавчого напису № 218 від 23.02.2009 року вчиненого приватним нотаріусом Мукачівського районного округу Вімерт В.І. про «звернути стягнення на майно ОСОБА_2 , а саме : на житловий будинок, загальною площею 145.50 кв.м., житлова площа 63,2 кв.м., з надвірними спорудами, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , на користь ТзОВ «Український промисловий банк» (, адреса : м. Київ, вул. Лесі Українки, буд. 26, кр 1, МФО 321228) в особі Закарпатської філії ТОВ «Укрпромбанк» на суму 907661,89 грн».

Додатком до листа надано копію постанови про відкриття виконавчого провадження № 11572174 від 25.02.2009року. 29.05.2009 року в рамках вказаного виконавчого провадження державним виконавцем Венжега М.Р. винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувану.

При винесенні постанови про повернення виконавчого документу стягувану державним виконавцем не було знято арешт нерухомого майна, накладений в рамках виконавчого провадження № ВП N° 11572174.

У листі № 102454 від 27.10.2023 року Відділ ДВС у місії Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції зазначає про те, що на виконанні у MB ДВС Ужгородському МРУЮ перебувало виконавче провадження ВП № 21292295 з примусового виконання виконавчого напису № 218 від 23.02.2009 року, вчиненого приватним нотаріусом Мукачівського районного округу Вімерт В.І., що підтверджується постановою про відкриття виконавчого провадження від 10 09 2010 року ВП № 21292295. 13.04.2011 року у рамках виконавчого провадження ВП № 21292295.

13 квітня 2011 року у рамках виконавчого провадження ВП№ 21292295 винесено постанову про закінчення виконавчого провадження, проте, державним виконавцем не було знято накладений в рамках даного виконавчого провадження арешт нерухомого майна під час винесення постанови про закінчення виконавчого провадження.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України, учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження», виконавчий документ повертається стягувачу, якщо стягувач подав письмову заяву про повернення виконавчого документа.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження підлягає закінченню, у разі фактичного виконання в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом.

Частина 1 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» передбачає, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.

Згідно із нормою статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Отже, системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.

Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.

У спадкоємця, який в установленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини, тому такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 листопада 2019 року у справі№ 643/3614/17 (провадження № 14-479цс19) виклала висновок про те, що … [вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають з цивільних правовідносин, відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції].

Відтак, інший спосіб захисту та реалізації спадкових прав, ніж зняття арешту з усього (рухомого та нерухомого) майна відсутній, обраний спосіб захисту права власності позивача в даному випадку є таким, що не порушує інтереси сторін та третіх осіб в даному провадженні та таким, що не суперечить закону.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної; творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 317 ЦК України передбачено, що власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно з ч. 1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм

майном на власний розсуд.

Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений іього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно п. 2 ст.386 ЦК України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які мооісуть порушити його право, або з вимогою про вчинення

певних дій для запобігання такому поруиіенню.

Статтею 391 ЦК України, визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Щодо виконавчого провадження № 11572174.

Станом на 29.05.2009 року, дату винесення постанови про повернення виконавчого документа стягувану у рамках виконавчого провадження № 11572174, був чинним та підлягав застосуванню Закон України «Про виконавче провадження» № 606-XTV від 21.04.1999 року, в редакції станом на 07.05.2009 року (далі - Закон № 606-XIV).

У постанові про повернення виконавчого документа стягувану від 29.05.2009 року вказано, що така винесена згідно п. З ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження».

Згідно п. 9 ст. 37 Закону № 606- XIV виконавче провадження підлягає закінченню у випадку повернення виконавчого документа без виконання на вимогу суду або іншого органу (посадової особи), які видали виконавчий документ, або на письмову вимогу стягувана.

Відповідно до ст. 38 Закону № 606- XIV у разі закінчення виконавчого провадзісення згідно із статтею З 7 цього Закону, крім направлення виконавчого документа за належністю до іншого органу дероісавної виконавчої служби; повернення виконавчого документа стягувану згідно із статтею 40 нього Закону; повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, згідно із статтею 40-1 цього Закону, припиняється чинність арешту майна боржника. скасовуються інші здійснені державним виконавіщм заходи примусово виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку з завершенням виконавчого провадження Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених грім Законом.

Якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем був накладений арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа стягувачу або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про скасування арешту, накладеного на майно боржника.

Тобто норма ч.2ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження» у вказаній редакції передбачала, що якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем був накладений арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа стягувачу (виконавчий документ повернуто стягувачу згідно п. З ч.1 ст. 40 Закону) або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про скасування арешту, накладеного на майно боржника.

Щодо виконавчого провадження № 21292295.

13.04.2011 року у рамках виконавчого провадження ВП № 21292295 винесено постанову про закінчення виконавчого провадження

Станом на момент винесення вказаної постанови був чинним та підлягав застосуванню Закон України «Про виконавче провадження» № 606-XTV від 21.04.1999 року, в редакції станом на 08.03.2011 року (далі - Закон № 606-XTV в редакції від 08.03.2011 року).

Підставою винесення постанови про закінчення виконавчого провадження державним виконавцем вказано п.4 ч. 1 ст. 49, ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження».

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 49 Закону Закон № 606-XIV в редакції від 08.03.2011 року виконавче провадження підлягає закінченню у разі: скасування рішення суду або іншого органу (посадової особи), на підставі якого виданий виконавчий документ, або визнання судом виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону № 606-XIV в редакції від 08.03.2011 року у разі закінчення виконавчого провадження (крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом.

Частина 2. ст. 50 Закону № 606-XIV в редакції від 08.03.2011 року визначала, що у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.

Таким чином, аналіз вищезазначених норм, вказує на наявні підстави скасувати державну реєстрацію обтяження у вигляді арешту на будинок за адресою: АДРЕСА_1 та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна запис про обтяження за № 10241040 від 13.09.2010 року 16:27:55 про арешт нерухомого майна та запису про обтяження за № 8496341 від 29.02.2009 року 16:00:56 про арешт нерухомого майна, проведених реєстратором Закарпатська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України та .

Щодо суб`єктного складу учасників справи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19) зазначено, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. При цьому орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Таким чином, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний податковий орган, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Такий саме висновок щодо застосування норм права міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2019 року (провадження № 11-680апп19).

У постановах Верховного Суду від 06 лютого 2023 року у справі № 463/2924/22; від 03 травня 2023 року у справі № 463/3251/22 висловлений правовий висновок про те, що позивач реалізуючи своє право, звертається до суду у порядку позовного провадження шляхом подання позову про зняття арешту з належного йому нерухомого майна належного позивачам, відповідачами у якому мають бути особи, в інтересах яких накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

Згідно інформації, що міститься у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань ТОВ «Український промисловий банк» знаходиться в стані припинення, проте станом на дату звернення до суду із даним позовом не є припиненим.

Аналогічна позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 16.05.2018 року у справі №910/17448/16: «...із моменту запровадження у банку тимчасової адміністрації Фонд набуває повноважень органів управління та контролю банку з метою реалізації покладених на нього чинним законодавством функцій. При цьому банк зберігає свою правосуб' єктність юридичної особи та відповідно самостійного суб`єкта господарювання до завершення процедури його ліквідації та внесення запису про це до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.».

Таким чином, ТОВ «Укрпромбанк», є належним відповідачем у даній справі оскільки саме в інтересах останнього були накладені спірні арешти.

Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають. Таким чином, доводи позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

Суд виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини справи, приходить до висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а позовна заява підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись: ст.ст.16,319,321,391 ЦК України; ЗУ «Про виконавче провадження»; ст.ст.12, 13, 81, 89, 136, 131, 178, 223, 247, 264, 265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву задовольнити.

Скасувати державну реєстрацію обтяження у вигляді арешту на будинок за адресою: АДРЕСА_1 та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна запис про обтяження за № 8496341 від 29.02.2009 року 16:00:56 про арешт нерухомого майна, проведений реєстратором Закарпатська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України.

Скасувати державну реєстрацію обтяження у вигляді арешту на будинок за адресою: АДРЕСА_1 та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна запис про обтяження за № 10241040 від 13.09.2010 року 16:27:55 про арешт нерухомого майна, проведений реєстратором Закарпатська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», в користь ОСОБА_1 понесені судові витрати в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві ) гривні 40 копійок.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Закарпатського апеляційного суду

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП ( НОМЕР_4 ), яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Товариства з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк», (), який знаходиться за адресою: м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26;

Третя особа: Відділ державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції, (), місце знаходження: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Заньковецької, 10.

Повний текст рішення складено та оголошено 25 листопада 2024 року.

Суддя Дегтяренко К.С.