Справа № 308/2432/17
У Х В А Л А

про забезпечення позову

01 серпня 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого: судді Джуги С.Д.,

суддів: Кожух О.А., Мацунича М.В.,

розглянувши заяву керівника Ужгородської окружної прокуратури про вжиття заходів забезпечення позову у справі за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 березня 2024 року в частині відмовлених позовних вимог у складі судді Придачука О.А., у справі за позовом Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування пункту рішень Ужгородської міської ради, витребування земельної ділянки на користь територіальної громади міста Ужгорода та скасування державної реєстрації про право власності на нерухоме майно,

в с т а н о в и в :

У проваджені Закарпатського апеляційного суду знаходиться справа за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 березня 2024 року в частині відмовлених позовних вимог у справі за позовом Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування пункту рішень Ужгородської міської ради, витребування земельної ділянки на користь територіальної громади міста Ужгорода та скасування державної реєстрації про право власності на нерухоме майно.

30 липня 2024 року до Закарпатського апеляційного суду надійшла заява керівника Ужгородської окружної прокуратури Ю. Домніцького про вжиття заходів забезпечення позову, в якій заявник просить: 1) накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :24:001:0454, що перебуває у власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; 2) заборонити ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , іншим фізичним і юридичним особам на час розгляду та до набрання законної сили рішенням суду у справі здійснювати будь-які будівельні роботи на земельній ділянці за кадастровим номером :24:001:0454; 3) заборонити Державній інспекції архітектури та містобудування України та її територіальним структурним підрозділам, а також Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради на час розгляду та до набрання законної сили рішенням суду у справі здійснювати реєстрацію дозвільних документів щодо проведення будівництва об`єктів нерухомості і введення їх в експлуатацію на земельній ділянці за кадастровим номером :24:001:0454; 4) заборонити ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , іншим фізичним і юридичним особам на час розгляду та до набрання законної сили рішенням суду у справі здійснювати будь-які дії щодо поділу, об`єднання, зміни цільового призначення, передачі в оренду чи на іншому праві користування, відчуження тощо щодо земельної ділянки за кадастровим номером :24:001:0454; 5) заборонити органам та особам, які здійснюють реєстрацію речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки за кадастровим номером :24:001:0454 та щодо будь-яких об`єктів нерухомого майна на ній.

На обґрунтування заяви про забезпечення позову вказує, що після подання апеляційної скарги у даній справі ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 квітня 2024 року за заявою ОСОБА_2 скасовано заходи забезпечення позову, вжиті згідно з ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 жовтня 2017 року, які частково скасовані ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 травня 2023 року. Посилаючись на положення ч.ч. 9,10 ст.158 ЦПК України, зазначає, що заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Враховуючи наведене, звертає увагу, що згідно з даними ЄДРСР оскаржуване рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 березня 2024 року законної сили не набрало, що, на думку заявника, виключає процесуальну можливість скасування вжитих заходів по забезпеченню вказаного позову. Стверджує, що у разі закінчення забудови спірної земельної ділянки дії відповідача призведуть до неможливості реального поновлення інтересів власника земельної ділянки територіальної громади м. Ужгорода, повернення земельної ділянки у придатному для використання стані, а також унеможливить або ускладнить виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно зі ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом даних норм, забезпечення позову - це заходи щодо охорони матеріально - правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду справи може сховати майно, продати, знищити або знецінити його, що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. При цьому заявник виходить з припущення про ймовірність таких дій і не зобов`язаний подавати суду докази.

Згідно з ч.1 п. 1-10 та ч.2 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Заходи забезпечення позову визначаються, виходячи із засад розумності, співмірності та враховуючи конкретні обставини справи.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

Наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюється судом в залежності від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

З матеріалів справи слідує, що у березні 2017 року Ужгородська окружна прокуратура звернулася в суд із позовом до Ужгородської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому, уточнивши позовні вимоги, просила:

1) визнати незаконним та скасувати пункт 1.24 рішення 20 сесії 6 скликання Ужгородської міської ради від 19.12.2013 за №1169;

2) визнати незаконним та скасувати пункт 1.64 рішення 20 сесії 6 скликання Ужгородської міської ради від 14.03.2014 за №1231;

3) визнати незаконним та скасувати пункт 1.10 рішення 8 сесії 7 скликання Ужгородської міської ради від 29.11.2016 за №480;

4) витребувати від ОСОБА_2 земельну ділянку за кадастровим номером :24:001:0454 площею 0,05 га вартістю 376815,00 грн. на користь територіальної громади міста Ужгорода

5) скасувати державну реєстрацію про право власності на нерухоме майно ОСОБА_2 на земельну ділянку за кадастровим номером :24:001:0454 площею 0,05 га .

Позов обґрунтовано тим, що рішенням 20 сесії 6 скликання Ужгородської міської ради від 19.12.2013 за № 1169 «Про надання дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок» ОСОБА_1 надано дозвіл на розробку проекту відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд з подальшою передачею даної ділянки в оренду по АДРЕСА_1 .

Рішенням 20 сесії 6 скликання Ужгородської міської ради від 14.03.2014 за №1231 зазначену земельну ділянку надано в оренду строком на три роки до 27.02.2017.

Рішенням 8 сесії 7 скликання Ужгородської міської ради від 29.10.2016 за №480 вказаній особі затверджено технічну документацію щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі та передано їй у власність.

23.08.2017 згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно оспорювана земельна ділянка відчужена ОСОБА_2 згідно договору купівлі-продажу, №1013 від 23.08.2017.

Позивач зазначає, що в ході опрацювання законності прийняття спірних рішень встановлено, що відведення земельної ділянки відбулось за рахунок території, на яких згідно до генерального плану міста Ужгорода та плану зонування, затвердженого рішенням 1 сесії 7 скликання Ужгородської міської ради від 10.03.2016 за №119, будівництво житлової забудови заборонено.

Враховуючи наведене, прокурор у даній позовній заяві вказує на те, що спірна земельна ділянка є власністю територіальної громади, яка незаконно вибула із її власності, саме без волі власника, оскільки передана з порушенням норм земельного законодавства, що встановлено рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 17.04.2015, а тому наявні правові підстави для витребування земельної ділянки.

Таким чином, з поданих позивачем матеріалів вбачається, що між позивачем та відповідачами наявний спір щодо земельної ділянки за кадастровим номером :24:001:0454 площею 0,05 га, правомірність передачі якої у власність відповідачів оспорюється прокурором.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 жовтня 2017 року у даній справі судом вже застосовувалися заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку за кадастровим номером :24:001:0454 площею 0,05 га, та заборони власнику та будь-якій іншій особі розпоряджатися та/або користуватися спірною земельною ділянкою, однак надалі ухвалою суду першої інстанції від 19 травня 2023 року спочатку такі були частково скасовані у частині заборони власнику та будь-якій іншій особі користуватися земельною ділянкою за кадастровим номером :24:001:0454 площею 0,05 га, а потім ухвалою цього ж суду від 12 квітня 2024 року скасовані повністю.

Звертаючись до апеляційного суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову, заявник вказує, що відповідачем ОСОБА_2 на спірній земельній ділянці здійснюється будівництво індивідуального житлового будинку, будівельна готовність якого на даний час становить 24%. Зазначає, що у разі закінчення забудови спірної земельної ділянки дії відповідача призведуть до неможливості її повернення у придатному для використання стані, а також унеможливлять або ускладнять виконання рішення суду, враховуючи також можливі дії відповідача щодо поділу, об`єднання, передачі її в оренду чи на іншому праві користування, відчуження тощо, адже на стадії апеляційного перегляду справи позивач позбавлений права щодо зміни предмета позову.

Колегія суддів погоджується з такими доводами заявника, адже майно, щодо якого останній просить вжити заходи забезпечення позову, є предметом спору і відносно даного майна позивач має матеріально правові інтереси, а тому застосування заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірну земельну ділянку та заборону вчиняти щодо неї відповідні дії, спроможне забезпечити ефективний захист та поновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача.

Заходи забезпечення позову, які просить застосувати заявник, є допустимими і співмірними із заявленими позивачем вимогами та за змістом не є тотожними цим вимогам.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що заява про вжиття заходів забезпечення позову підлягає задоволенню.

Апеляційний суд звертає увагу відповідачів, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку та заборона вчиняти щодо неї визначені заявником дії не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, не порушує речове право володіння та користування особи спірним майном, оскільки мета забезпечення позову - це негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення.

Інтереси та права відповідачів таким забезпеченням не будуть порушені або обмежені, оскільки заходи забезпечення позову мають виключно тимчасовий характер і після вирішення спору по суті вони будуть скасовані, а у випадку ухвалення рішення не на користь позивача, відповідачі і надалі зможуть реалізувати свої права стосовно земельної ділянки, яка на цей момент є спірною.

Керуючись ст. 149-150, ч. 2 ст. 381ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

Заяву керівника Ужгородської окружної прокуратури про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :24:001:0454, що перебуває у власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Заборонити ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , іншим фізичним і юридичним особам на час розгляду та до набрання законної сили рішенням суду у справі здійснювати будь-які будівельні роботи на земельній ділянці за кадастровим номером :24:001:0454.

Заборонити Державній інспекції архітектури та містобудування України та її територіальним структурним підрозділам, а також Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради на час розгляду та до набрання законної сили рішенням суду у справі здійснювати реєстрацію дозвільних документів щодо проведення будівництва об`єктів нерухомості і введення їх в експлуатацію на земельній ділянці за кадастровим номером :24:001:0454.

Заборонити ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , іншим фізичним і юридичним особам на час розгляду та до набрання законної сили рішенням суду у справі здійснювати будь-які дії щодо поділу, об`єднання, зміни цільового призначення, передачі в оренду чи на іншому праві користування, відчуження тощо щодо земельної ділянки за кадастровим номером :24:001:0454.

Заборонити органам та особам, які здійснюють реєстрацію речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії щодо земельної ділянки за кадастровим номером :24:001:0454 та щодо будь-яких об`єктів нерухомого майна на ній.

Стягувач: Ужгородська окружна прокуратура (вул. Небесної Сотні, 6, м. Ужгород, 88000).

Боржник: Ужгородська міська рада (, пл. Поштова, 3, м. Ужгород, Закарпатська область).

Боржник: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ).

Боржник: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ).

Боржник: Державна інспекція архітектури та містобудування України (, бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133).

Боржник: Управління ДІАМ в Закарпатській області (вул. Гойди, 8, м. Ужгород, Закарпатська область).

Боржник: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради (вул. Небесної Сотні, 4, м. Ужгород, Закарпатська область).

Строк пред`явлення виконавчого документа до виконання становить три роки.

Копію ухвали направити відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вул. Заньковецької, 10, м. Ужгород, 88005).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: