У Х В А Л А

23 жовтня 2024 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Шубочкіна Т.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із зазначеним позовом 18.05.2024 року. Разом із ним була надана заява про забезпечення позову.

27.05.2024 року була постановлена ухвала про передачу справи до Вишгородського районного суду Київської області за підсудністю.

Справа надійшла до Вишгородського районного суду Київської області 18.10.2024 року.

22.10.2024 року ухвалою суду було відкрито провадження і позовну заяву прийнято до розгляду.

В заяві про забезпечення позову представник ОСОБА_1 адвокат Савчак Я.О. просить суд накласти арешт на: земельну ділянку загальною площею 0,157 га, кадастровий номер: :02:120:0159, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку оформлено на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; гараж № НОМЕР_2 загальною площею 17,2 м.кв., що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , право власності на який оформлено на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; паркувальне місце в закритому паркінгу загальною площею 13, 2 м.кв., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , гараж № НОМЕР_3 , право власності на яке оформлено на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; паркувальне місце в закритому паркінгу загальною площею 14, 7 м.кв., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , гараж № НОМЕР_4 , право власності на яке оформлено на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; транспортний засіб автомобіль марки SUBARU моделі FORESTER 2.5., чорного кольору, з номером VIN: НОМЕР_5 , 2018 року випуску з об`ємом двигуна 2498 см3, право власності на який оформлено на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

В обґрунтування заявленого представник позивача посилається на те, що наявні підстави вважати, що відповідач у будь-який момент може здійснити відчуження спірного майна, для уникнення його поділу.

На підставі ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заяву необхідно залишити без розгляду з наступних підстав.

Ст. 151 ЦПК України визначено вимоги до заяви про забезпечення позову.

Окрім того, заява про забезпечення позову стосується процесуального питання, відповідно така заява має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту письмової заяви, встановленим ст. 183 ЦПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 151, ч. 2 ст. 182 і ч. 2 ст. 183 ЦПК України заява про забезпечення позову має бути подана у письмовій формі і підписана заявником чи його представником.

З матеріалів заяви вбачається, що заява про забезпечення позову подана до суду і підписана адвокатом Савчаком Я.О., як представником заявника.

При цьому, підписання та/або подання заяви про забезпечення позову є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно доЗакону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, установлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням і повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

При цьому повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку,встановленому законом (ч. 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Як убачається з матеріалів справи представник позивача на підтвердження своїх повноважень надав копію Договору про надання професійних правничих послуг №19-01/2024 від 19.01.2024 року, копію Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №4222, копію Ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 17.05.2024 року серії АА №1196804.

Проте, відповідно наданого Ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 17.05.2024 року серії АА №1196804 убачається, що адвокат Савчак Я.О. має право надавати правову допомогу ОСОБА_1 у Шевченківському районному суді м. Києва, Київському апеляційному суді, та Верховному суді.

Зазначення адвокатом на ордері про необмеження його процесуальних прав у відповідності до договору про надання правової (правничої) допомоги не є належним підтвердженням обсягу повноважень, в розумінні положень ст.626 ЦК України.

Таким чином, звертаючись до суду із заявою, на підтвердження своїх повноважень представник позивача повинен був надати ордер на підтвердження своїх повноважень на надання послуг у Вишгородському районному суді Київської області.

З огляду на викладене, суд зазначає, що повноваження ОСОБА_3 на представництво інтересів ОСОБА_1 у суді належним чином не підтверджено.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 та ч. 2 ст. 183 ЦПК України.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Так, у позовній заяві позивач просить визнати за нею право власності на 1/2 частки майна, що належить відповідачу ОСОБА_2 , а у заяві про забезпечення позову заявлено вимогу про накладення арешту на усе майно останнього, що є не співмірним.

Обрання належного, відповідного предмету спору, заходу забезпечення позову сприяє дотриманню принципу співвіднесення виду заходу до забезпечення позову з заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти збалансованості інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору та як наслідок ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу (аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 21.08.2020 у справі № 904/2357/20).

Відповідно до ч. 9 ст. 153 і ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151, частини першої або частини другої статті183 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 151-153, 182, 183, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Повернути ОСОБА_3 , діючому в інтересах ОСОБА_1 , заяву про забезпечення позову без розгляду.

Копію заяви про забезпечення позову залишити в суді.

Повернення заяви про забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду із такою заявою після усунення умов, що стали підставою для її повернення.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Суддя Т.В. Шубочкіна