Справа № 276/1740/24
Провадження по справі 2/276/602/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2024 року смт. Хорошів

Суддя Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Бобер Д.О., розглянувши матеріли позовної заяви ОСОБА_1 до Брониківської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що справа не підсудна Володарсько-Волинському районному суду Житомирської області з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина, до складу якої входять земельні ділянки з кадастровими номерами :03:000:0287 загальною площею 1,6648 га та :04:000:0288 загальною площею 1,5885 га, які розташовані на території Тупальської сільської ради Житомирського (раніше Новоград-Волинського) району Житомирської області, що підтверджується державними актами на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №070018 та серії ЖТ №070017.

Листом приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області від 11.07.2024 року за №607/01-16 позивачу повідомлено про пропуск ним шестимісячного строку для прийняття спадщини, а тому рекомендовано звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини.

Таким чином, зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відносно спадщини, що складається із нерухомого майна, а саме земельних ділянок з кадастровими номерами :03:000:0287 загальною площею 1,6648 га та :04:000:0288 загальною площею 1,5885 га, які розташовані на території Тупальської сільської ради Житомирського (раніше Новоград-Волинського) району Житомирської області.

Тобто, вимоги позивача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини нерозривно пов`язані з нерухомим майном, яке розташовано на території Тупальської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області, яка на даний час входить до складу Брониківської сільської громади Звягельського (Новоград - Волинського) району Житомирської області.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч.4 ст.263 ЦПК України).

Верховний Суд в постанові від 10.10.2019 в справі №61-14226св19 вказав на те, що у разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватись правила виключної підсудності.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07.07.2020 у справі №910/10647/18 зазначила: «виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном».

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 16.02.2021 року у справі №911/2390/18 сформулювала правовий висновок про те, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виключна підсудність - це правило, відповідно до якого справа має бути розглянута тільки певним судом. Виключна підсудність означає, що деякі категорії справ не можуть розглядатися за загальними правилами підсудності, а також за правилами альтернативної підсудності. У цих категоріях справ не допускається також договірна підсудність. Перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено, зокрема, для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Виключна підсудність є особливим видом територіальної підсудності, правила якої забороняють застосування процесуальних норм, що регулюють інші види територіальної підсудності, передбачені у статтях 27, 28 Цивільного процесуального кодексу України.

Таким чином спір, що виник між сторонами має предметом встановлення наявності поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини у вигляді нерухомого майна та має виключну підсудність, тобто повинен розглядатись за місцем знаходження нерухомого майна, а саме: земельних ділянок з кадастровими номерами :03:000:0287 загальною площею 1,6648 га та :04:000:0288 загальною площею 1,5885 га, які розташовані на території Тупальської сільської ради Житомирського (раніше Новоград-Волинського) району Житомирської області.

Усі справи, що підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, розглядаються судом за встановленими правилами підсудності, а їх порушення є ознакою незаконності рішення. Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

В силу приписів ст.378 ЦПК України, порушення правил територіальної юрисдикції (підсудності) є безумовною підставою для скасування рішення суду.

Відповідно до п.1 ч.1. ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншого суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції ( підсудності) іншого суду.

Згідно ч.3 ст.31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що вище зазначену цивільну справу необхідно передати на розгляд до Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області, оскільки дана справа належить до територіальної юрисдикції зазначеного суду згідно правил виключної підсудності.

Керуючись ст.ст. 27, 28, 30-32, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Брониківської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини за законом передати на розгляд до Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області за виключною підсудністю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Передачу справи здійснити не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження такої ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.

Суддя: Д.О. Бобер