ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 676/2013/24

Провадження № 22-ц/4820/1559/24

Хмельницький апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Гринчука Р.С., Костенка А.М., Спірідонової Т.В.,

секретар судового засідання Дубова М.В.,

з участю представників позивача та апелянта,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 червня 2024 року, суддя Бондар О.О., у справі за позовом ОСОБА_2 до Кам`янець-Подільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

В березні 2024 року ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом, у якому просила визначити додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби.

В обгрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба, ОСОБА_3 .

Після її смерті відкрилася спадщина на все належне померлій майно, в тому числі на земельну ділянку, площею 3,12 га, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

За життя спадкодавець заповіту не залишила, про наявність інших спадкоємців позивачу не відомо.

У зв`язку із віддаленим місцем проживання позивача від спадкодавця, відсутністю між ними сталих зв`язків та напружених відносин між батьками позивача, відсутністю близьких родичів, позивач не мала змоги раніше довідатися про її смерть, про яку вона дізналася лише у травні 2023 року.

Після її звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, вона отримала відмову у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 червня 2024 року позов задоволено. Визначено ОСОБА_2 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори (приватного нотаріуса) заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд першої інстанції виходив з того, що обставини, на які посилається позивач у своєму позові, є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 , яка не брала участі у справі, звернулася до суду із апеляційною скаргою, в якій просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що вона з 1995 року по дату смерті ОСОБА_3 проживала спільно з нею та була зареєстрована за її адресою по АДРЕСА_1 .

Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 26 січня 2022 року у справі №676/5624/21 встановлено факт спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ОСОБА_1 у с. Лісківці. Кам`янець-Подільського району Хмельницької області не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини та визнано за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,12 га, на території Рихтівської сільської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області після смерті ОСОБА_3 , відповідно до державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №848247 від 02 квітня 2002 року.

Судом першої інстанції не встановлювалися особи, які прийняли спадщину, не перевірено майно, яке належало спадкодавцеві на час відкриття спадщини.

В той же час, позивач була обізнана про прийняття нею спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки відповідні відомості нею було долучено до матеріалів цивільної справи №676/4773/23, за позовом ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який було залишено без розгляду. Однак ОСОБА_2 повторно звернулася до суду з даним позовом, не залучивши її стороною у справі, чим порушила її права.

Посилання позивача на необізнаність про факт смерті спадкодавця, не спілкування з нею внаслідок неприязних відносин, не можуть бути підставами для поновлення строку для прийняття спадщини.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 вказала, що предметом спору у даній справі є визначення поважності пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , тому встановлення судом обсягу спадкових прав на майно спадкодавця та розміру часток у праві власності не входило до предмету доказування у даній справі.

На момент звернення до суду з даним позовом, їй не було відомо про те, що ОСОБА_1 є спадкоємцем померлої ОСОБА_3 .

Вона не знала про смерть ОСОБА_2 з огляду на віддаленість місця проживання та відсутність осіб, які б могли повідомити про цю подію.

В судовому засіданні представник апелянта підтримала доводи апеляційної скарги, просила її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечила, підтримала оскаржуване судове рішення.

Заслухавши пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги з огляду на наступне.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , в с. Лісківці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 03 квітня 2015 року, виданого Кам`янець-Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

ОСОБА_3 на праві приватної власності належала земельна ділянка, площею 3,12 га, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Рихтівської сільської ради (копія державного акту на право власності на землю від 02 квітня 2022 року, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №224).

Як вбачається зі змісту копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 12 лютого 2003 року, батьком позивача ОСОБА_2 є ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого повторно 08 березня 2023 року).

Матір`ю ОСОБА_5 є ОСОБА_3 , а батьком ОСОБА_6 , що підтверджується копією витягу №8 від 08 березня 2023 року.

Відповідно до листа приватного нотаріуса Саварчук С.Л. від 02 червня 2023 року №147/01-16, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Зі змісту інформаційної довідки №76636612 від 16 квітня 2024 року вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У постанові Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі №2516/1356/12 вказано, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц зазначила, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Згідно з матеріалами справи, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 баби позивача, ОСОБА_3 , відкрилася спадщина за законом на все належне їй майно, зокрема, на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,12 га, що розташована на території Рихтівської сільської ради Кам`янець-Подільського району.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач ОСОБА_2 визначила відповідачем Кам`янець-Подільську міську раду.

У цій справі суд першої інстанції вживав заходів з метою перевірки фактів прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Так, відповідно до інформаційної довідки №76636612 від 16 квітня 2024 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася.

Разом з тим, апеляційним судом встановлено, що спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла ОСОБА_1 , яка є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 та відповідно до рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 26 січня 2022 року за нею визнано право власності на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,12 га, на території Рихтівської сільської ради Кам`янець-Подільського району, та на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1,75 га, на території Рихтівської сільської ради Кам`янець-Подільського району, які належали на праві приватної власності ОСОБА_3 . Рішення суду набрало законної сили 26.02.2022 року.

На підставі цього рішення суду за ОСОБА_1 було зареєстровано право власності на земельні ділянки 04.07.2022 року, що підтверджується відповідними відомостями з державного реєстру речових прав.

Отже, Кам`янець-Подільська міська рада не може бути учасником спірних правовідносин, оскільки не є спадкоємцем померлої ОСОБА_3 . Виникнення у неї прав на спадкове майно може бути обумовлене лише наявністю рішення суду про визнання спадщини відумерлою, однак таке рішення не ухвалювалося.

За встановлених вище обставин, доводи апеляційної скарги про незаконність рішення суду першої інстанції у зв`язку із пред`явленням позову до неналежного відповідача, що слугує підставою для відмови в позові, є обґрунтованими.

Згідно з пунктом 4 частини третьої статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Таким чином, оскільки, задовольнивши позов без участі особи, права якої можуть порушуватися, суд оскаржуваним рішенням вирішив питання про права та інтереси ОСОБА_1 , яка є особою, що не брала участі у справі, і не вирішив питання про її залучення до участі у справі, а суд апеляційної інстанції позбавлений процесуальної можливості вчинення такої процесуальної дії, тому колегія суддів дійшла висновку про необхідність скасування судового рішення та відмови в задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 07 лютого 2023 року у справі №456/1045/20).

Оскільки апеляційну скаргу задоволено, рішення суду першої інстанції скасовано, то сплачена ОСОБА_1 сума судового збору в суді апеляційної інстанції в розмірі 1817,40 грн. підлягає відшкодуванню останній за рахунок ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 червня 2024 року скасувати та ухвалити нове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Кам`янець-Подільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1817,40 грн. судових витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 30 жовтня 2024 року.

Судді: Р.С. Гринчук

А.М. Костенко

Т.В. Спірідонова