Провадження № 2/524/5725/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2024 року м.Кременчук

Суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області Алексашина Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до КП «Кременчукводоканал» про визнання боргу недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до КП «Кременчукводоканал» про визнання боргу недійсним.

Ознайомившись з позовною заявою, суд доходить висновку, що її зміст має образливий характер щодо суду, відповідача і держави України.

Так, у позовній заяві ОСОБА_1 називає себе громадянкою СРСР, державу Україна називає «віртуальною державою», фактично заперечує законність її створення і використовує фрази на кшталт «перейменування УРСР», «неокапіталістична колонія США, Англії, Германії».

Положення Закону України «Про житлово-комунальні послуги», де надано визначення терміну «абонентська плата», позивачка називає «абракадабра».

Щодо відповідача позивачка використовує іронічно-глузливе висловлювання: «як не дивно, але хтось у цій комунальній установі знає закон «Про захист персональних даних».

Щодо суду позивачка при зверненні використовує не його власну назву, як носія судової влади, а наступне звернення: «установа з назвою «Автозаводський районний суд м.Кременчука».

Наведений зміст позовної заяви, на думку суду, є відвертою демонстрацією неповаги до суду, відповідача, діючого законодавства та держави Україна.

Використана позивачкою у позовній заяві форма звернення не відповідає засадам та завданням цивільного судочинства.

Подібні форми звернення у позовній заяві є неприпустимими та становлять зловживання процесуальними правами.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Відповідно до п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

При цьому, суд враховує висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 13.03.2019 у справі №199/6713/14-ц, згідно яких за змістом частини другої статті 44 ЦПК України перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Зважаючи на викладене, суд розцінює дії позивачки як прояв неповаги до суду, відповідача та держави, що є зловживанням з боку позивачки її процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Відповідно до частини третьої статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне повернути позивачці подану нею позовну заяву.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивачку права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст.2, 43, 44, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до КП «Кременчукводоканал» про визнання боргу недійсним, повернути позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С. Алексашина