Єдиний унікальний номер справи № 373/1526/23
У Х В А Л А

21 жовтня 2024 року Київськийапеляційний суд у складі судді Журби С.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 30 липня 2024 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтраст Україна» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 30.07.2024 року. Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, 12.09.2024 року відповідач направив апеляційну скаргу засобами поштового зв`язку, у якій просив рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. У апеляційній скарзі відповідач зазначив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення та посилається на те, що копію повного тексту судового рішення отримав особисто 05.08.2024 року. Таким чином був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк, відтак вважає, що строк на апеляційне оскарження рішення суду пропущений з поважних причин і підлягає поновленню.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Приписами ч. 2 ст. 354 ЦПК України визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на поважність причин його пропущення, апелянт зазначив, що повне рішення отримано ним особисто 05.08.2024 року, 09.08.2024 року було надано доручення адвокату Коляденко І.В. на здійснення представництва інтересів відповідача, з 26.08.2024 року по 07.09.2024 року проводилися позапланові вимкнення електроенергії, що вплинуло на порушення апеляційного строку при поданні апеляційної скарги.

Вказані доводи апелянта не можуть бути прийняті апеляційним судом.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення суду проголошено 30.07.2024 року, копію оскаржуваного рішення відповідач отримав 05.08.2024 року, що підтверджується розпискою, яка є у матеріалах справи (а.с.144). Перебіг строку оскарження розпочався 06.08.2024 року і закінчився 04.09.2024 року. Апеляційна скарга направлена апелянтом 12.09.2024 року засобами поштового зв`язку, тобто після закінчення 30-ти денного строку з часу вручення повного судового рішення.

Посилання апелянта на проведення з 26.08.2024 року по 07.09.2024 року позапланових вимкнень електроенергії, як на поважні причини неможливості звернутися до суду із апеляційною скаргою у визначений законом строк, апеляційний суд прийняти не може.

Відсутність світла та інтернету не є постійним, а є періодичним станом. Разом з цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку. При цьому, жодного доказу з приводу об`єктивної неможливості направлення скарги апелянтом, в тому числі засобами поштового зв`язку, у визначений законом строк, а саме з часу отримання ним повного тексту рішення суду - 06.08.2024 року, навіть з урахуванням видачі 09.08.2024 року доручення адвокату Коляденко І.В., відповідачем не надано.

Таким чином апеляційний суд позбавлений можливості визнати наведені апелянтом причини пропуску строку поважними та поновити його.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вирішення питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди зобов`язанні вказувати підстави, на які вони посилаються як на підставу поновлення строку.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України»).

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Зважаючи на викладене, клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає до задоволення, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для зазначення інших підстав для поновлення такого строку.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху також з огляду на наступне:

У відповідності до положень ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги мають бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. В той же час вказані вимоги закону відповідачем не виконано.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

На підтвердження статусу учасника бойових дій, апелянтом було долучено до апеляційної скарги копію посвідчення Серії НОМЕР_1 . Однак, апелянт оскаржує рішення суду першої інстанції про стягнення заборгованості за кредитним договором, яке не є справою, пов`язаною з порушенням його прав, відтак, відповідач не підпадає під дію п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2, п. 6 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При поданні позовної заяви юридичною особою за вимогу майнового характеру підлягав сплаті судовий збір у розмірі 2 147, 20 грн.

Із апеляційної скарги вбачається, що рішення суду відповідачем оскаржується в повному обсязі. При поданні апеляційної скарги на дане рішення необхідно сплатити 3 220, 80 грн. (2 147, 20 грн. ? 150%). За таких умов, апелянту слід сплатити судовий збір в розмірі 3 220, 80 грн. за наступними реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Солом`ян. р-н/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: 0026010

код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Документ про сплату судового збору має містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Підтвердження сплати судового збору (доплату) необхідно подати до Київського апеляційного суду.

У відповідності до положень ч. 3 та ч. 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення встановлених законом строків, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші, відмінні від вже оцінених та відхилених судом, підстави для поновлення строку.

Відповідно до положень ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення заяви/скарги без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків. Якщо у визначений судом строк недоліки заяви/скарги будуть виправлені, заява/скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник/апелянт не усуне недоліки заяви/скарги у строк, встановлений судом, заява/скарга вважається неподаною і повертається такій особі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 30 липня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 30 липня 2024 рокузалишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку, якщо протягом десяти календарних днів з дня отримання ухвали суду не буде подано заяву із зазначенням інших, ніж ті, що вже були розглянуті апеляційним судом, підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або вказані в ній підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя С. О. Журба