ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-19» про визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів, подану у межах розгляду цивільної справи № 753/21182/24 за позовом Житлово-будівельним кооперативом «Молодіжний-19» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати внеску на управління (утримання) багатоквартирного будинку,-

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2024 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-19» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати внеску на управління (утримання) багатоквартирного будинку.

Ухвалою суду від 14.11.2024 відкрито провадження у вищевказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

29.11.2024 від представника позивачки адвоката Спінова Сергія Анатолійовича до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-19» про визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-19», яке оформлене протоколом № 1 від 18.12.2019 та протоколом № 4 від 06.03.2024.

Вивчивши зустрічний позов та додані до нього документи встановлено, що зустрічна позовна заява підлягає поверненню відповідачу з таких підстав.

Згідно із частин другої, третьої статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до положень частини четвертої статті 188 ЦПК України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

За нормою пункту 2 частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За вимогами зустрічного позову відповідач просить:

- визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-19», яке оформлене протоколом №1 від 18.12.2019 в частині затвердження розміру щомісячного внеску на утримання будинку та прибудинкової території в сумі 6,50 грн/кв.м. по АДРЕСА_2 ;

- визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-19», яке оформлене протоколом № 4 від 06.3.2024 в частині затвердження розміру щомісячного внеску на утримання будинку та прибудинкової території в сумі 9 грн/кв.м. по АДРЕСА_2 .

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (абзац перший частини першої статті 19 ЦПК України).

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів в будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, такий суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких, зазвичай, хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення процесуальні закони не віднесли до юрисдикції інших судів.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2022 року в справі № 910/5179/20 (провадження № 12-38гс21) вказано, що: «8.7. Предметна та суб`єктна юрисдикція господарських судів, тобто сукупність повноважень господарських судів щодо розгляду справ, віднесених до їх компетенції, визначена статтею 20 ГПК України. Зокрема, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності, а правовідносини, з яких виник спір, мають господарський характер, а також коли належність справ до юрисдикції господарських судів прямо передбачено положеннями законодавства.

Отже, спори про визнання недійсними рішень вищого органу управління суб`єкта некомерційного господарювання щодо вирішення питань, пов`язаних з управлінням такою особою, між суб`єктом некомерційного господарювання та одним з його засновників (членом) належать до господарської юрисдикції відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України виходячи з характеру правовідносин, які є предметом такого спору (щодо визнання недійсним рішення вищого органу управління такої юридичної особи, прийнятого в межах його виключної компетенції).

Особливості правового режиму майна багатоквартирного будинку зумовлюють спеціальне правове регулювання порядку реалізації прав власниками нерухомого майна в такому будинку. Так, частиною другою статті 382 ЦК України визначено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку.

Прийняття рішення установчими зборами щодо всіх питань, віднесених до їх компетенції та виключної компетенції загальних зборів ОСББ відповідно до статей 6, 10 Закону № 2866-ІІІ, стосується створення та управління ОСББ як юридичною особою, що відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України визначає предметну юрисдикцію спору про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ судам господарської юрисдикції. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що спори, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності юридичної особи, є корпоративними в розумінні пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України, незалежно від того, чи є позивач акціонером (учасником) юридичної особи, і мають розглядатися за правилами ГПК України (постанови від 10 вересня 2019 року у справі № 921/36/18 (провадження № 12-293гс18, пункт 4.19), від 01 квітня 2020 року у справі № 813/1056/18 (провадження № 11-1012апп19, пункт 40), від 15 квітня 2020 року у справі № 804/14471/15 (провадження № 11-1106апп19, пункт 39)). Відтак суди першої та апеляційної інстанцій правильно визначили підвідомчість такого спору господарським судам».

Зі змісту зустрічної позовної заяви вбачається, що предметом позову є оскарження відповідачем рішення загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-19» від 18.12.2019, оформленого протоколом № 1 та рішення від 06.03.2024 оформленого протоколом № 4, щодо встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги.

Таким чином, виходячи із обґрунтування зустрічного позову, предмету спору та характеру спірних правових відносин вбачається, що заявлені вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки місцевому загальному суду не підвідомчі, так як відносяться до юрисдикції господарського суду, у зв`язку з чим зустрічний позов слід повернути відповідачу.

Керуючись статтями 2, 19, 185, 188, 193, 260, 261, 263, 353-355 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-19» про визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів, повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 її право на звернення з вказаним позовом до Господарського суду міста Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.С. Мицик