Єдиний унікальний номер 448/900/24
Провадження № 2/448/402/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05.08.2024 Суддя Мостиського районного суду Львівської області Гіряк С.І., перевіривши додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) у справі за позовом ОСОБА_1 до Мостиської міської ради Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в :

1. Представник позивачки адвокат Сталевич Г.О. 15.05.2024 в інтересах позивачки ОСОБА_1 звернулася з позовною заявою до Мостиської міської ради Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Р.С., ОСОБА_2 , в якій просить: скасувати державну реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності ОСОБА_3 на житловий будинок по адресу АДРЕСА_1 з одночасним скасуванням запису про право власності 19072044 про проведену державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 по адресу АДРЕСА_1 , в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, проведену державним реєстратором Поліщак Марією Василівною, Мостиська міська рада, Львівської області та визнати ОСОБА_1 власником вказаного житлового будинку в порядку спадкування за заповітом майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2. Ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області Білоуса Ю.Б. від 29.05.2024 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Розпорядженням в.о. керівника апарату Мостиського районного суду Львівської області №5 від 08.07.2024 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу вищевказаної судової справи, призначеного повторний автоматизований розподіл зазначеної справи, в зв`язку із вибуттям судді ОСОБА_4 зі штату Мостиського районного суду Львівської області у відрядження до Личаківського районного суду м.Львова з 01.07.2024 року.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2024 року, головуючим суддею у вказаній справі визначеного суддю Гіряк С.І. Ухвалою від 05.08.2024 вказана цивільна справа прийнята до провадження судді Гіряк С.І.

3. Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст.ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

4. Згідно вимог ч.11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Ознайомившись з поданою заяву, приходжу до висновку про необхідність залишення її без руху з таких підстав.

5. У відповідності до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

6. У п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року вказано, що оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Згідно з чинним законодавством, зазначення доказів, на підтвердження кожної обставини позову є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

7. Так, позивачка ставить вимогу скасувати державну реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності ОСОБА_3 на житловий будинок по адресу АДРЕСА_1 з одночасним скасуванням запису про право власності 19072044 про проведену державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 по адресу АДРЕСА_1 , в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, проведену державним реєстратором Поліщак Марією Василівною, при цьому незрозумілим є значенням у цій вимозі - Мостиська міська рада Львівської області.

8. Також позивачка не зазначає, які підстави такого скасування рішення, докази на підтвердження викладених обставин. Крім того, позивачу необхідно зазначити, хто є належним відповідачем за цією вимогою, оскільки згідно витягу з державного реєстру, який долучений до позовної заяви (а.с.34) встановлено, що підставою здійснення такої реєстрації є рішення Чернівської сільської ради Мостиського району Львівської області.

Крім того, представник позивача не зазначає, які підстави такого скасування із долученням доказів на підтвердження викладених обставин. Позивачу також необхідно зазначити, хто є належним відповідачем за цією вимогою.

9. У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ч. 1 ст. 42 ЦПК України).Згідно ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

10. Звертаючись з позовом до суду, представник позивача вказує як відповідача Мостиську міську раду Львівської області, проте не обґрунтувала свої позовні вимоги в частині викладення обставин, які б свідчили про наявність спору між нею та відповідачем відповідно до своїх позовних вимог. Позивачкою сформовані позовні вимоги до відповідача, проте їх зміст не відповідає обставинам, зазначеним позивачкою в позовній заяві, в зв`язку з чим суд позбавлений можливості з`ясувати чи правильний спосіб захисту обрано позивачем, чи не суперечить він діючому законодавству.

11. Крім того, із змісту позову встановлено, що позивачка просить визнати за нею право власності на нерухоме майно після смерті ОСОБА_3 , посилаючись на те, що є єдиним спадкоємцем після її смерті. Проте, із змісту долученого нею повідомлення спадкоємцю від приватного нотаріуса Яксманицького Р.С. від 29.02.2024 (а.с.33) встановлено, що такий лист скерований спадкоємцю ОСОБА_3 ОСОБА_5 . Також у позовній заяві позивачка вказує, що є єдиною спадкоємицею, оскільки постійно проживала із ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , однак, всупереч наведеному залучила до спору третю особу ОСОБА_2 , вказавши адресу її проживання - АДРЕСА_1 .

Враховуючи вказану обставину, встановлено, що судове рішення, за результатами розгляду даного позову може вплинути на їх права та обов`язки, при цьому позивачем не залучено даних осіб до справи.

Таким чином, позивачу потрібно правильно визначити коло осіб, які повинні приймати участь у справі, визначити їх процесуальний статус та привести у відповідність до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки рішення у справі може стосуватися прав та обов`язків даних осіб.

12. Також, відповідно до пунктів 5 та 8 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Стаття 175 ЦПК України встановлює обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви та додатків до неї, обов`язок дотримання яких покладається на позивача. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Крім того, як зазначає Пленум ВСУ у постанові № 2 від 12.06.2009 « Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції , у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину. Так, матеріально-правова вимога позивача до відповідача повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію. У разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла особа обирає саме той засіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу та ґрунтується на законі.

13. Із змісту позову встановлено, що позивачка просить скасувати державну реєстрацію на нерухоме майно ОСОБА_3 , водночас просить визнати за нею право власності на нерухоме майно після смерті ОСОБА_3 , посилаючись на те, що є її дочкою і єдиним спадкоємцем. При цьому, позовні вимоги обгрунтовує, посилаючись на те, що житловий будинок відноситься до суспільної групи «колгоспний двір». Враховуючи наведене, позовні вимоги, обгрунтування позову є суперечливими, суд позбавлений можливості визначити спосіб захисту позивачки та встановити правові відносини в даному спорі.

Враховуючи наведені норми та дослідивши зміст позовної заяви, приходжу до переконання, що позивачу слід пред`являючи позовні вимоги вказати посиланням на конкретні правові норми, якими керується позивач, а також обґрунтувати обрання такого способу захисту порушеного права, із посиланням на норму матеріального права, якою передбачено відповідний спосіб захисту права, тобто обґрунтувати, що обраний спосіб не суперечить закону та встановлений законом.

14. Крім того, цивільним законодавством визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину. Свідоцтво на право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством, нотаріусом. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимогу про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають (Постанова Пленуму ВСУ від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику в справах про спадкування»). У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Окремо слід звернути увагу, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 49 Закону України « Про нотаріат» про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус виносить відповідну постанову.

Всупереч наведеній вимозі закону, позивачка не долучила до позовної заяви доказів на підтвердження її звернення до нотаріуса та отримання відмови у оформленні її спадкових прав.

15. Також згідно з частиною 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, дана позовна заява не відповідає вказаним вище вимогам закону. Позивачка звертаючись з позовом до суду, просить визнати за нею право власності на майно в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 посилаючись на те, що постійно проживала з нею, проте до позовної заяви долучила як докази довідку сільської ради (а.с.25), якій зазначено, що ОСОБА_3 була одна зареєстрована за адресою місця проживання.

16. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для здійснення провадження у справі.

17. Належне оформлення позовної заяви та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову, є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, без зазначення доказів, суддя не може належним чином здійснити підготовку до судового розгляду та провести судовий розгляд такої справи.

18. В даній ситуації суддя звертає увагу, що вирішуване питання про відкриття провадження по справі охоплюється змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд.

Так, стосовно питання доступу до суду Європейський Суд з прав людини в своїй прецедент ній практиці звертає увагу на те, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6 Конвенції, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань. Європейський Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання (див. ухвалу щодо прийнятності у справі «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року).

А тому, в даній ситуації встановлення цивільним процесуальним законодавством вимог до позовної заяви і залишення поданого позивачем позову до суду без руху, у зв`язку із його невідповідністю вимогам, передбачених законом, ґрунтується на нормах закону і слугує меті здійснення правосуддя, що в цілому не являється обмеженням доступу позивача до суду.

19. Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку із наведеним, враховуючи, що позовна заява подана без додержання вказаних вище вимог, її необхідно залишити без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175-177, 185, 187, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

п о с т а н о в и в :

1.Позовну заяву ОСОБА_1 до Мостиської міської ради Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації та визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

2.Запропонувати позивачці в строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху привести позовну заяву у відповідність з вимогами статті 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, шляхом усунення вищевказаних недоліків.

3.Роз`яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

4.Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

5.Копію ухвали надіслати позивачці та її представнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана 05.08.2024

Суддя Світлана ГІРЯК