Справа №274/6472/24 Головуючий у 1-й інст. Хуторна І. Ю.
Категорія 70 Доповідач Трояновська Г. С.
У Х В А Л А

29 листопада 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

Головуючого судді Трояновської Г.С.

суддів: Павицької Т.М., Борисюка Р.М.,

розглянувши клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14 жовтня 2024 року

в с т а н о в и в :

Ухвалами Житомирського апеляційного суду від 25 листопада 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі №274/6472/24 за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14 жовтня 2024 року та призначено справу до розгляду на 19 грудня 2024 без повідомлення учасників справи.

26.11.2024 на адресу Житомирського апеляційного суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Клопотання мотивоване тим, що при розгляді справи було допущено ряд суттєвих порушень, котрі вплинули на вирішення спору, що потребує додаткових пояснень. Вказана справа має важливе значення для ОСОБА_1 , а тому остання бажає повною мірою скористатися своїм правом на захист.

Клопотання не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Частиною 4 ст.274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Відповідно до ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно ч.1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

У статті 11 ЦПК України визначено принцип пропорційності, який визначає межі диспозитивних повноважень суду по організації розгляду справи. Так, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У даному випадку виник спір з приводу зміни способу стягнення аліментів. Характер спірних правовідносин, наведені у апеляційній скарзі доводи, - не передбачають перевірку нових доказів у змагальному процесі, а предмет апеляційного розгляду справи обмежений переоцінкою вже наявних у справі доказів, законності та обґрунтованості рішення суду, тобто суто правовими питаннями. Згідно аргументів скарги позивач в суді першої інстанції не був обмежений у можливості у змагальному публічному процесі доводити свій позов, визначених у нормі ст. 367 ЦПК України підстав для дослідження нових доказів колегія суддів не встановила, тому для вирішення завдання цивільного судочинства, яке зазначено у ст. 2 ЦПК України, немає підстав для проведення судового засідання у судовому засіданні з повідомленням сторін. Колегія суддів суд відповідно до принципу пропорційності, ст. 11 ЦПК України, на підставі ч. 1 ст. 369 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу без повідомлення учасників справи.

Таким чином, суд апеляційної інстанції не вбачає наявності обставин, за яких є доцільним розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи і відмовляє в задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 .

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Керуючись ст. 365, 366, 368, 369 ЦПК України,

у х в а л и в :

Клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді