У Х В А Л А

29 листопада 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Козлов Д.О. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії , -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із даним позовом 22 жовтня 2024 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 жовтня 2024 року головуючим суддею був визначений суддя Чорний І.Я.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 листопада 2024 року було проведено повторний автоматизований розподіл вказаної цивільної справи у зв`язку з відрядженням судді Чорного І.Я.

Головуючим суддею за вказаною цивільною справою було визначено ОСОБА_2 .

Натомість, судом було встановлено, що за інформацією від 29 листопада 2024 року з Реєстру Криворізької міської територіальної громади вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином суд встановив, що відповідачка ОСОБА_1 померла до пред`явлення АТ «Криворізька теплоцентраль» вказаного позову до суду, тому відповідно не набула цивільної процесуальної правоздатності по даній справі.

У цьому сенсі суд зазначає, що цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Тому процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

На підставі переліченого вмотивування, суд зауважує, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 7 квітня 2020 року по справі № 473/1433/18.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

За таких встановлених обставин справи, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та яка не могла бути стороною у справі, то суд вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за користування тепловою енергією.

Керуючись ст. 186 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

У відкритті провадження за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії відмовити.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

Ухвалу складено та підписано 29 листопада 2024 року.

Суддя Козлов Д.О