Справа № 214/4796/24
Провадження № 2/309/851/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 липня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого Орос Я.В.

за участю секретаря Гаклик Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся в Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди .

Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривий Ріг від 3 червня 2024 р. дану цивільну справу передано за підсудністю до Хустського районного суду Закарпатської області.

Ухвалою Хустського районного суду від 9 липня 2024 р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання позивач не з`явився, надіславши суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

В судове засідання представник відповідача не з`явився надіславши суду клопотання про закриття провадження у даній справі, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_2 не може бути відповідачем у даній справі, оскільки не є юридичною особою.

В судове засідання представник Державної казначейської служби не з`явився, про місце і час проведення підготовчого судового засідання належним чином був повідомлений. Матеріали справи містять пояснення представника третьої особи, в яких також зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 не може бути відповідачем у даній справі, оскільки не є юридичною особою.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

В підготовчому судовому засіданні встановлено, що позивач звернувся в суд з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Водночас у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні відомості щодо юридичної особи ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, відповідно до пункту 7 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя є юридичними особами публічного права, мають самостійний баланс, реєстраційні рахунки в органах Казначейства.

Районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є відокремленими підрозділами відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя.

З метою забезпечення виконання завдань та визначених функцій районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки у їх складі утворюються структурні підрозділи (відділи, відділення, групи, служби), які провадять діяльність відповідно до положення про структурний підрозділ районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, що затверджується керівником районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Положення про районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки затверджуються керівниками відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя.

Територіальний центр комплектування та соціальної підтримки має печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням.

Аналіз наведеної правової норми свідчить, що районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є відокремленими підрозділами відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, а відтак не мають статусу юридичних осіб.

Дана позиція відображена в Ухвалі Верхового Суду у складі Касаційного цивільного суду від 5 грудня 2022 року ( справа 344/6751/22 провадження № 61-11985ск22) , а також у Постанові Верхового Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 19 жовтня 2022 року ( справа №522/22225/21 провадження № К/990/20744/22 )

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (частина перша статті 47 ЦПК України).

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи судом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2ЦПК України).

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (частина перша статті 47 ЦПК України).

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України),

Юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді (стаття 80 Цивільного кодексу України).

Юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення (частина перша статті 89 ЦК України).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Розгляду у суді підлягає лише такий спір, у якому позовні вимоги можуть бути або задоволені, або в їх задоволенні може бути відмовлено. Положення «заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 186, пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України) стосується як позовів, які не підлягають розгляду за правилами цивільного судочинства, так і тих позовів, які суди взагалі не можуть розглядати (постанова Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 757/43355/16-ц).

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що філії та представництва, які не є юридичними особами, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі. Тому справи, в яких відповідачем виступає філія чи представництво, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з відсутністю сторони у цивільному процесі, до якої пред`явлено позов, а отже неможливістю вирішення цивільного спору.

Дана позиція відображена в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду ( справа № 760/32455/19провадження № 61-16459сво20)

За наведених вище обставин, оскільки позивачем подано позов до відповідача, який не наділений цивільною процесуальною дієздатністю та не може виступати стороною у цивільному процесі, провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 255 ЦПК України .

Відповідно до ч.1 ст. 256 ЦПК України якщо провадження у справі закривається з підстави, визначеної пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

На виконання даної норми закону суд роз`яснює позивачу його право звернутися для захисту своїх прав до Ужгородського міськрайонного суду за місцем знаходження ІНФОРМАЦІЯ_4 .

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 255, 256, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди - закрити на підставі п.1 ст. 255 ЦПК України .

Ухвала набирає законної сили у строки та в порядку передбаченому ст. 261 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Закарпатського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я.В.