Справа № 182/4000/24
Провадження № 2/0182/2661/2024
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

26.11.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Рунчевої О.В.,

за участю секретаря Паламарчук П.Ю.,

розглянувши в м. Нікополі у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач 19.07.2024 року звернулась до суду із зазначеним вище позовом, посилаючись на наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивачки - ОСОБА_3 , який до дня своєї смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді 1/4 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала померлому на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 15 жовтня 1998 року. За життя на випадок своєї смерті ОСОБА_3 заповіту не залишив. Єдиними спадкоємцями його майна є батьки - сторони по справі.

Позивачка, як спадкоємець за законом, не встигла у встановлений законом строк подати заяву до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини. Однією з причин пропуску нею строку для подачі заяви стала смерть її сина, яка була несподіваною і неприродною - умисне вбивство. ОСОБА_3 був військовослужбовцем, і з 2015 року безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, в її забезпеченні та захисту незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районі проведення операції на території Донецької та Луганської областей. Будучи звільненим з збройних сил України в 2017 році, він поїхав до міста Львів у справах щодо отримання документів військовослужбовця, але ІНФОРМАЦІЯ_1 був вбитий. За цим фактом Залізничним відділом поліції ГУ НП у Львівській області відкрито кримінальне провадження, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України. Ця подія дуже вплинула на здоров`я позивачки і на її прийняття ситуації того, що сина вже більше немає. Вона на той час навіть і не думала з приводу оформлення спадщини. Оговтавшись після смерті дитини, в 2020 році вона спробувала потрапити до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини після смерті сина, але не змогла зробити це, так як на всій території України був введений карантин. Постановою КМУ № 211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України корона вірусу «COVID-19» на всій території України було оголошено карантин, та встановленні деякі обмеження: пересування людей, рух транспорту, заборона діяльності багатьох підприємств, установ, організацій, в тому числі нотаріальних контор.

На початку 2022 року розпочалась повномасштабна війна російської федерації проти України, яка також стала однією з перепон звернення позивача до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні було введено воєнний стан. В Україні були закриті всі електронні реєстри, в тому числі реєстр речових прав на нерухоме майно, реєстр держгеокадастру, спадковий реєстр та інші. Декілька місяців від початку війни нотаріуси в Україні, і в тому числі в місті Нікополі Дніпропетровської області, не працювали. Тільки в червні 2024 року позивачу все ж таки вдалось зібрати необхідний пакет документів і подати їх нотаріусу для оформлення спадщини після смерті сина.

Державним нотаріусом Другої Нікопольської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Балашовою В.М. прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Для подальшого вирішення цього питання рекомендовано звернутись до суду.

.

Враховуючи викладене вище, позивач вважає, що зазначені обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а тому просить суд визначити їй додатковий строк три місяці для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 19.08.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.19-20).

25.11.2024 року на адресу суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, на позовних вимогах наполягає в повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с.44).

25.11.2024 року до канцелярії суду від відповідача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення (а.с.45).

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України.

Згідно ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ч.3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст. 206, 207 цього Кодексу.

Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

На підставі ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Як встановлено судом, позивачка та відповідач є батьками ОСОБА_3 , що підтверджується Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про усиновлення (а.с.6-7).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 12.05.2017 року Нікопольським міськрайонним відділом держаної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с.5). До дня смерті він був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою №13 від 28.05.2024 року, наданою головою ОСББ «Чубаря-13» ОСОБА_4 (а.с.30 зворот).

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, яке складається з частини квартири АДРЕСА_3 , яка належала померлому на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло від 15.10.1998 року, записаного в реєстрову книгу за №19-4761-6 (а.с.12).

За життя ОСОБА_3 не склав заповіту, а тому спадкування повинно відбуватись за законом.

Батьки померлого, тобто сторони по справі, є єдиними спадкоємцем першої черги за законом.

06.06.2024 року позивачка звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті сина (а.с.27), але постановою державного нотаріуса Другої

Нікопольської державної нотаріальної контори їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.38 зворот-39). Як вбачається з матеріалів спадкової справи, витребуваної судом, ОСОБА_2 , тобто батько померлого, у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звернувся.

Позивачка вважає, що строк вона пропустила з поважних причин, оскільки її сина було вбито. Ця подія дуже вплинула на її здоров`я та психоемоційний стан. За фактом вбивства ОСОБА_3 було порушено кримінальне провадження, що підтверджується довідкою №4780/38/02/-17 від 11.05.2017 року, виданою Залізничним відділом поліції ГУ Національної поліції у Львівській області. Позивач на той час навіть і не думала з приводу оформлення спадщини, оскільки не могла оговтатись після смерті дитини.

В 2020 році вона не змогла оформити своїх спадкових прав, оскільки на всій території України був введений карантин. Постановою КМУ № 211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України корона вірусу «COVID-19» на всій території України було оголошено карантин, та встановленні деякі обмеження: пересування людей, рух транспорту, заборона діяльності багатьох підприємств, установ, організацій, в тому числі нотаріальних контор.

Крім того, на початку 2022 року розпочалась повномасштабна війна російської федерації проти України, яка також стала однією з перепон звернення позивача до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні було введено воєнний стан. В Україні були закриті всі електронні реєстри, в тому числі реєстр речових прав на нерухоме майно, реєстр держгеокадастру, спадковий реєстр та інші. Декілька місяців від початку війни нотаріуси в Україні, і в тому числі в місті Нікополі Дніпропетровської області, не працювали. Тільки в червні 2024 року позивачу все ж таки вдалось зібрати необхідний пакет документів і подати їх нотаріусу для оформлення спадщини після смерті сина.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України.

У пункті 24 (абз.6) постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій.

Враховуючи всі встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності та наведені позивачкою причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає, що вона пропустила встановлений законом строк з поважних причин.

На підставі викладеного, враховуючи поважність причин пропуску позивачкою строку для звернення до нотаріальної контори для оформлення спадкових прав, враховуючи, що окрім батьків померлого, спадкоємці першої черги після смерті ОСОБА_3 відсутні, а також враховуючи факт визнання відповідачем позовних вимог, суд вважає за необхідне позов задовольнити, визначивши ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ч.3 ст.1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1270 - 1272 ЦК України, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті її сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: О. В. Рунчева