Справа № 570/1070/24
Номер провадження 2/570/639/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2024 р. Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.

представника відповідача адвоката Вотави І.Л.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації вартості відчуженого не в інтересах сім`ї майна, -

в с т а н о в и в :

Представником відповідача адвокатом Вотавою І.Л. до суду подано клопотання від 22.07.2024 про постановлення окремої ухвали стосовно порушень представником позивача адвокатом Калькою Я.З. ч.5 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

В обґрунтування клопотання зазначається, що 05 березня 2024 року представником позивачки ОСОБА_1 , адвокатом Калькою Ярославом Зіновійовичем подано позовну заяву про стягнення компенсації вартості відчуженого не в інтересах сім`ї майна через систему Електронний суд.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Так, на підтвердження повноважень адвоката Кальки Я.З. надано ордер на надання правничої допомоги ОСОБА_1 , сформований в системі Електронний суд 05.03.2024.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється Радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України. Єдиний реєстр адвокатів містить відомості про адвоката Кальку Ярослава Зіновійовича (номер свідоцтва: 831, видане Радою адвокатів Рівненської області 12.10.2011).

При цьому у інформації про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю зазначено:

- Право на заняття адвокатською діяльністю зупинено згідно п.3 ч.1 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 29.02.2024 по 29.08.2024 на підставі рішення ДП КДКА Рівненської області № Д/2-3 від 28.02.2024.

- Право на заняття адвокатською діяльністю поновлено згідно п.4 ч.4 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 25.04.2024 на підставі Рішення ВКДКА №IV-012/2024.

- Право на заняття адвокатською діяльністю зупинено згідно п.3 ч.1 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 29.05.2024 по 02.07.2024 на підставі рішення ДП КДКА Рівненської області № Д/5-8 від 29.05.2024.

Таким чином, на момент підписання та подання позовної заяви (від 05.03.2024) адвокатом Калькою Я.З. останньому було зупинено право на заняття адвокатською діяльністю (з 29.02.2024).

При цьому адвокат Калька Я.З. здійснював представництво інтересів позивачки ОСОБА_1 у даній справі 30.05.2024 р. та 14.06.2024 р., тобто коли право на заняття адвокатською діяльністю Кальки Я.З. було зупинено згідно п.3 ч.1 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 29.05.2024 р. по 02.07.2024 р. на підставі рішення ДП КДКА Рівненської області №Д/5-8 від 29.05.2024 р., про що останньому було достеменно відомо, що узгоджується з наявною в матеріалах справи відповіддю КДКА Рівненської області.

30.05.2024 р. адвокат Калька Я.З. здійснював представництво інтересів позивачки ОСОБА_1 під час розгляду даної справи Рівненським районним судом Рівненської області.

14.06.2024 р. адвокат Калька Я.З. здійснював представництво інтересів позивачки ОСОБА_1 , а саме адвокатом було подано клопотання про відкладення розгляду справи 17.06.2024 р.

Наводить положення абз.2 ч.3 та ч.5 ст. 31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", ч.2 ст.262 ЦПК України та вказує, що у зв`язку з цим, з метою усунення виявленого порушення та запобігання його повторенню необхідно повідомити орган, до повноважень якого належить притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача адвокат Вотава І.Л. підтримала подане нею клопотання.

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення. Заяв не подано.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Положеннями ч. 2 ст. 262 ЦПК України передбачено, що суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Окремі ухвали є засобом зміцнення законності та правопорядку, сприяють усуненню недоліків у діяльності державних органів, громадських організацій і посадових осіб, запобігають вчиненню злочинів та інших правопорушень, впливають на формування у громадян поваги до права та становлять важливу частину діяльності судів.

Відтак, окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини й умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників. Вона може бути постановлена лише, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи було встановлене відповідне правопорушення. Суд не здійснює юридичну кваліфікацію правопорушення, хоча в окремій ухвалі може зазначити, елементи якого складу правопорушення потрібно перевірити.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19) вказала, що постановлення окремої ухвали є процесуальною дією суду, вчинення якої не залежить від наявності клопотань учасників справи. Суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки у їхній діяльності під час вирішення спору.

Верховний Суд у своїй постанові від 12 квітня 2018 року у справі № 761/32388/13-ц (провадження № 61-3251св18) зазначив, що при вирішенні питання про постановлення окремої ухвали суд має виходити з того, що мають бути виявлені порушення закону. Вирішення питання щодо постановлення окремої ухвали є дискреційними повноваженнями суду і є його правом, а не обов`язком.

Тобто, постановлення окремої ухвали є процесуальним засобом судового впливу на виявлені під час судового розгляду грубі порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли.

Право суду на постановлення окремої ухвали пов`язане з наявністю у нього на розгляді конкретної справи та у разі виявлення порушень, допущених судом нижчої інстанції при розгляді цієї справи.

З матеріалів справи вбачається, що 05.03.2024 р. представником позивачки ОСОБА_1 , адвокатом Калькою Ярославом Зіновійовичем подано позовну заяву про стягнення компенсації вартості відчуженого не в інтересах сім`ї майна через систему Електронний суд.

На підтвердження своїх повноважень адвокатом Калькою Я.З. долучено ордер №ВК/1122028 від 05.03.2024 р., виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №63-3п/22 від 19.09.2022 р. у Рівненському районному суді Рівненської області. Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №831 від 12.10.2011, видане Рівненською обласною КДКА на підставі рішення №VI/-18 від 01.08.2011.

Як убачається з поданої представником відповідача адвокатом Вотавою І.Л. інформації із сайту «НААУ» відносно адвоката Кальки Я.З., право на заняття адвокатською діяльністю зупинено згідно п.3 ч.1 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 29.02.2024 по 29.08.2024 на підставі рішення ДП КДКА Рівненської області № Д/2-3 від 28.02.2024.

Право на заняття адвокатською діяльністю поновлено згідно п.4 ч.4 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 25.04.2024 на підставі Рішення ВКДКА №IV-012/2024.

Право на заняття адвокатською діяльністю зупинено згідно п.3 ч.1 ст.31 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з 29.05.2024 по 02.07.2024 на підставі рішення ДП КДКА Рівненської області № Д/5-8 від 29.05.2024

За змістом п. 3 ч. 1, п. 3 ч. 3 ст. 31 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.

Положеннями ч. 5 ст. 31 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що протягом строку зупинення права на заняття адвокатською діяльністю адвокат не має права її здійснювати.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21 березня 2018 року у справі № 911/961/17 вказано, що: «в окремій ухвалі має бути зазначено закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його стаття, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення. Просте перерахування допущених порушень без зазначення конкретних норм чинного законодавства або перерахування норм права, порушення яких встановлено у судовому розгляді, є неприпустимим».

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04 травня 2018 року у справі № 922/3997/15, від 04 травня 2018 року у справі № 922/1733/17.

Відповідно до положень ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав та запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ч.ч.2, 5-9 ст. 262 ЦПК України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

5. В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.

6. Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

7. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

8. Окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанції.

9. Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду оскарженню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.262 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Вотави Іванни Леонідівни про постановлення окремої ухвали задовольнити.

У зв`язку з виявленими під час розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації вартості відчуженого не в інтересах сім`ї майна ознак порушення адвокатом Калькою Ярославом Зіновійовичем (Свідоцтво № НОМЕР_1 , видане 12.10.2011) ч. 5 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», постановити окрему ухвалу.

Довести до відома Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області про виявлені під час розгляду даної цивільної справи ознаки порушення адвокатом Калькою Ярославом Зіновійовичем (Свідоцтво № НОМЕР_1 , видане 12.10.2011) ч. 5 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Направити окрему ухвалу для виконання КДКА Рівненської області (33013, м. Рівне, вул. Директорії, будинок 3, офіс 1.).

Копію окремої ухвали надіслати адвокату Кальці Ярославу Зіновійовичу (адреса: Б. Хмельницького, 27, смт. Гоща, Рівненська обл., 35400).

Про результати розгляду окремої ухвали повідомити Рівненський районний суд Рівненської області у двомісячний строк з дня отримання цієї ухвали.

Відповідно до ч.9 ст.262 ЦПК України окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення - ухвала суду - виготовлено 16.09.2024 р.

Суддя Гнатущенко Ю.В.