Справа № 703/184/24
01 серпня 2024 року м. Сміла
Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Криви Ю.В.,
за участю секретаря судового засідання Холодняк Л.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Смілянської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа Відділ державної виконавчої служби у місті Смілі Черкаської району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна, -
встановив:
Смілянська міська рада звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 про знаття арешту з майна, в якому просить суд зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений постановою про арешт майна боржника АА963430 від 21.03.2005, винесеною державним виконавцем Смілянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби на підставі виконавчого листа 1-51 від 28.05.2004 виданого Смілянським міськрайонним судом і зареєстрований Смілянською державною нотаріальною конторою за реєстраційним номером обтяження: 1834342.
Позов обґрунтовує тим, що Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 15.01.1996 №35-р затверджено перелік об`єктів соціально-економічної інфраструктури, які передаються із загальнодержавної власності до власності міст. Вказаним розпорядженням до комунальної власності м. Сміла передано об`єкти житлово - комунального господарства та соціальної сфери виробничого об`єднання «Оризон», в тому числі житловий будинок по АДРЕСА_2 .
Рішенням виконавчого комітету Смілянської міської ради від 22.02.1996 №121а «Про прийняття майна в комунальну власність» було затверджено акти прийняття-передачі житла, котелень, інженерних мереж, в тому числі і житлового будинку по АДРЕСА_2 .

Відповідно до листа Смілянського відділку Комунального підприємства «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 19.05.2023 №44 та Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.11.2023 № 355193920 право власності на квартиру АДРЕСА_1 не зареєстровано, тобто вказана квартира належить до комунальної власності Смілянської міської територіальної громади.

Як стало відомо Смілянській міській раді 01.04.2005 Смілянською державною нотаріальною конторою на підставі постанови державного виконавця Смілянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Бараннік В.В. про арешт боржника серії АА № 963430 від 21.03.2005 було зареєстровано арешт нерухомого майна на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої є нібито ОСОБА_1 , відповідач по справі. Підставою для винесення постанови та відповідно накладення арешту є виконавчий лист від 28.05.2004, виданий Смілянським міськрайонним судом.

З метою отримання доказів та позасудового врегулювання спору міською радою було направлено звернення до Смілянської державної нотаріальної контори та Черкаського обласного державного нотаріального архіву. Відповідно до відповіді Черкаського обласного державного нотаріального архіву від 22.06.2023 №682/01-24 міській раді було відмовлено у наданні копій документів, які стали підставою для накладення арешту на нерухоме майно з підстав того, що Смілянська міська рада не є стороною даного правочину та на підставі ст. 8 Закону України «Про нотаріат».

Крім того, у серпні 2023 року міська рада звернулася до відділу державної виконавчої служби у місті Смілі Черкаського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з клопотанням про скасування арешту на квартиру АДРЕСА_1 та надання інформації про особу, яка є стягувачем за вказаним виконавчим провадженням. Відділом ДВС у місті Сміла було повідомлено, що у зв`язку з відсутністю інформації відносно боржника ОСОБА_1 , щодо виконання виконавчого листа №1-51 від 28.05.2004, виданого Смілянським міськрайонним судом, в Автоматизованій системі виконавчого провадження перевірити інформацію в рамках якого виконавчого провадження винесено постанову про арешт боржника не має можливості, а Журнали обліку виконавчих проваджень, переданих державному виконавцеві знищені у зв`язку з закінченням терміну зберігання, тому немає можливості скасувати арешт з нерухомого майна та надати інформацію про особу стягувана.

Оскільки у позасудовому порядку Смілянська міська рада не може вирішити питання про скасування арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить до комунальної власності Смілянської міської територіальної громади в особі Смілянської міської ради, тому міська рада має просити суд ухвалити рішення, яким зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді від 06 лютого 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального спрощеного позовного провадження. Відповідачу визначено строк для надіслання до суду відзиву на позовну заяву, позивачу для надання відповіді на відзив, а також витребувано із Черкаського обласного державного нотаріального архіву копії документів, на підставі яких Смілянською державною нотаріальною конторою 01 квітня 2005 року було зареєстровано обтяження нерухомого майна, зокрема квартири АДРЕСА_1 .

З копії постанови про арешт боржника та оголошення заборони на його відчуження від 21.03.2005, АА № 963430 арешт на квартиру АДРЕСА_1 було накладено з метою стягнення грошових коштів на користь ОСОБА_2 .

За клопотанням представника позивача ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 05 квітня 2024 року було залучено в якості співвідповідача у даній справі ОСОБА_2 .

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 13 травня 2024 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання представник позивача не з`явився, однак представник позивача ОСОБА_3 в поданій до суду заяві просив розгляд справи проводити у відсутність позивача, на задоволенні позовних вимог наполягає, проти винесення заочного рішення не заперечувала.

Відповідачі у судове засідання не з`явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, відповідно до вимог ст.128 ЦПК України, причини неявки суду не відомі, клопотання від них про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, відзиву на позовну заяву та заперечень щодо позовних вимог до суду не надходило.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності учасників судового процесу, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України.

З урахуванням положень ч. 4 ст.223 та ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити, за результатами її розгляду, заочне рішення.

Суд, врахувавши позицію представника позивача, яка викладена в її заяві про розгляд справи без участі сторони позивача, дослідивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, приходить до наступного.

За змістом ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою їх забезпечення.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. ( ст. 5 ЦПК України).

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст.79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно ч.1 ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч.1, 5 та 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Судом встановлено, що Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 15.01.1996 № 35-р затверджено перелік об`єктів соціально-економічної інфраструктури, які передаються із загальнодержавної власності до власності міст. Вказаним розпорядженням до комунальної власності м. Сміла передано об`єкти житлово - комунального господарства та соціальної сфери виробничого об`єднання «Оризон», в тому числі житловий будинок по АДРЕСА_2 , копія розпорядження КМУ надана в матеріали справи (а.с.8).

Рішенням виконавчого комітету Смілянської міської ради від 22.02.1996 №121а «Про прийняття майна в комунальну власність» було затверджено акти прийняття-передачі житла, котелень, інженерних мереж, в тому числі і житлового будинку по АДРЕСА_2 (а.с.12-15).

Відповідно до листа Смілянського відділку Комунального підприємства «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 19.05.2023 №44 та Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.11.2023 № 355193920 право власності на квартиру АДРЕСА_1 не зареєстровано (а.с.16).

З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 333313578 від 24.05.2023, 01.04.2005 Смілянською державною нотаріальною конторою на підставі постанови державного виконавця Смілянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Бараннік В.В. про арешт боржника серії АА № 963430 від 21.03.2005 було зареєстровано арешт нерухомого майна на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої є нібито ОСОБА_1 , відповідач по справі. Підставою для винесення постанови та відповідно накладення арешту є виконавчий лист від 28.05.2004, виданий Смілянським міськрайонним судом (а.с.17,18).

З метою отримання доказів та позасудового врегулювання спору міською радою було направлено звернення до Смілянської державної нотаріальної контори та Черкаського обласного державного нотаріального архіву. Відповідно до відповіді Черкаського обласного державного нотаріального архіву від 22.06.2023 №682/01-24 міській раді було відмовлено у наданні копій документів, які стали підставою для накладення арешту на нерухоме майно з підстав того, що Смілянська міська рада не є стороною даного правочину та на підставі ст. 8 Закону України «Про нотаріат» (а.с.19).

Також, у серпні 2023 року міська рада звернулася до відділу державної виконавчої служби у місті Смілі Черкаського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з клопотанням про скасування арешту на квартиру АДРЕСА_1 та надання інформації про особу, яка є стягувачем за вказаним виконавчим провадженням. Відділом ДВС у місті Сміла було повідомлено, що у зв`язку з відсутністю інформації відносно боржника ОСОБА_1 , щодо виконання виконавчого листа №1-51 від 28.05.2004, виданого Смілянським міськрайонним судом, в Автоматизованій системі виконавчого провадження перевірити інформацію в рамках якого виконавчого провадження винесено постанову про арешт боржника не має можливості, а Журнали обліку виконавчих проваджень, переданих державному виконавцеві знищені у зв`язку з закінченням терміну зберігання, тому немає можливості скасувати арешт з нерухомого майна та надати інформацію про особу стягувана.

Оскільки у позасудовому порядку Смілянська міська рада не може вирішити питання про скасування арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить до комунальної власності Смілянської міської територіальної громади в особі Смілянської міської ради, тому міська рада має просити суд ухвалити рішення, яким зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області було витребувано із Черкаського обласного державного нотаріального архіву копії документів, на підставі яких Смілянською державною нотаріальною конторою 01 квітня 2005 року було зареєстровано обтяження нерухомого майна, зокрема квартири АДРЕСА_1 .

З копії постанови про арешт боржника та оголошення заборони на його відчуження від 21.03.2005, АА № 963430 арешт на квартиру АДРЕСА_1 було накладено з метою стягнення грошових коштів на користь ОСОБА_2 .

Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт/заборону, відповідно до статей 15,16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Позов про звільнення майна з-під арешту може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Пунктами 1, 2 постанови № 5 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких в життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ втручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.

Особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених Конвенцією прав, відповідно до ст. 13 міжнародного правового акту повинні бути забезпечені можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі.

На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені в ст. 41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень встановлених законом.

За ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до практики Великої Палати Верховного Суду, відомості державного реєстру прав на нерухомість презюмуються правильними, доки не доведено протилежне (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2019 року у справі № 48/340 (провадження № 12-14звг19), пункт 4.17 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі № 911/3594/17 (провадження № 12-234гс18), пункт 69 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (провадження № 14-67цс20)).

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Пунктом 2 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» (далі - Постанова Пленуму ВССУ №5), позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Судом встановлено, що накладений на підставі постанови державного виконавця Смілянського міськрайонного відділу державно виконавчої служби Бараннік В.В. арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить до комунальної власності Смілянської міської територіальної громади в особі Смілянської міської ради, порушує право Смілянської міської ради на вільне розпорядження вказаним нерухомим майном

Враховуючи наявність накладеної заборони відчуження на майно (арешту), неможливість скасування її в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про скасування арешту, захистити своє порушене право не може, суд приходить до висновку про необхідність захисту його права шляхом зняття арешту, оскільки позовні вимоги засновані на законі та знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду.

При таких обставинах, суд дійшов до висновку про те, що є всі підстави, передбачені законом, для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 5, 6, 10, 263-265 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовні вимоги Смілянської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа Відділ державної виконавчої служби у місті Смілі Черкаської району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна задовольнити.

Зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений постановою про арешт майна боржника АА963430 від 21.03.2005, винесеною державним виконавцем Смілянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби на підставі виконавчого листа 1-51 від 28.05.2004, виданого Смілянським міськрайонним судом і зареєстрований Смілянською державною нотаріальною конторою за реєстраційним номером обтяження: 1834342.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду або через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області, а особами, які не були присутні під час проголошення рішення - протягом тридцяти днів з дня його отримання.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: Ю. В. Крива