Справа № 159/4489/24
Провадження № 2/159/1242/24
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Денисюк Т.В.

з участю секретаря судового засідання Пустової А.Ф.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який поданий в його інтересах представником ОСОБА_2 , до Ковельської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У липні 2024 року представник ОСОБА_2 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовом, в якому просить визначити позивачу додатковий строк 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті племінників ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які померли ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позов мотивований тим, що квартира АДРЕСА_1 перебуває у спільній частковій власності. 1/4 частка квартири належить позивачу, 1/4 частка належала батькові позивача ОСОБА_7 , решта 1/2 частка зареєстрована за рідною сестрою позивача ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Остання на момент смерті була зареєстрована у спірній квартирі разом з своїми неповнолітніми дітьми ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які 24.04.2021 разом з своїм батьком ОСОБА_11 трагічно загинули в ДТП. Після смерті племінників відкрилася спадщина на все майно, яке їм належало, в тому числі на частку у квартирі АДРЕСА_1 . Позивач претендує на спадкове майно, як спадкоємець третьої черги. Пропуск строку прийняття спадщини після смерті племінників мотивував відсутністю даних про коло спадкоємців.

З урахуванням наведеного, посилаючись на відсутність спору щодо спадкового майна, позивач просив визначити йому додатковий строк 2 місяці для звернення в органи нотаріату із заявою про прийняття спадщини після смерті племінників.

19.07.2024 суд відкрив провадження у справі, відповідно до вимог частини четвертої статті 274 ЦПК України визначив розглядати справу за правилами загального позовного провадження, витребував докази, ухвалою від 26.10.2023 залучив до участі у справі в якості співвідповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

В підготовче засідання позивач та його представник ОСОБА_2 не з`явилися, в заяві від 21.11.2024 клопотали розглядати справу у відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримали.

Представник відповідача Ковельської міської ради у заяві від 05.09.2024 клопотав про розгляд справи у його відсутності за наявними у матеріалах справи доказами, заперечень з приводу позову не подав.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в підготовче засідання не з`явилися, у письмових заявах не заперечили проти задоволення позову, справу просили розглядати у їх відсутності.

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неявкою всіх учасників справи (частина друга статті 247 ЦПК).

Відповідно до положень частини третьої статті 200 ЦПК України, суд ухвалив рішення у підготовчому засіданні.

Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких мотивів.

За матеріалами справи ОСОБА_7 та ОСОБА_12 є батьками позивача ОСОБА_1 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 від 04.08.2023) та ОСОБА_13 (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 6 від 07.09.2023).

Мати позивача - ОСОБА_12 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 від 30.05.2006).

Після смерті ОСОБА_12 відкрилася спадщина за законом, яку прийняла її дочка (рідна сестра позивача) - ОСОБА_13 , позивач від прийняття спадщини після смерті матері відмовився, про що подав нотаріусу відповідну заяву (матеріали спадкової справи №545/2006 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_12 , заведеної Ковельською державною нотаріальною конторою).

Рішенням Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 26.01.2007 у справі №2-92/2007 визнано за ОСОБА_14 право власності на ідеальну частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її матері ОСОБА_12 , та враховуючи наявну у неї частку в квартирі, визнано за ОСОБА_14 право власності на 1/2 ідеальну частку вказаної квартири, а за ОСОБА_7 та ОСОБА_1 залишено у власності по 1/4 ідеальній частці за кожним спірної квартири.

Батько позивача - ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 від 14.03.2023).

За матеріалами спадкової справи № 387/2023 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_7 відкрилася спадщина за заповітом, яку прийняв його син позивач ОСОБА_1 , отримав свідоцтво про право на спадщину на належні спадкодавцю земельні ділянки, та на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 .

З урахуванням належної позивачу ОСОБА_1 1/4 частки цієї квартири, позивач на сьогодні є власником 1/2 частки спірної квартири, інша 1/2 частка квартири зареєстрована за рідною сестрою позивача ОСОБА_15 (Інформаційна довідка з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно №387443346 від 18.07.2024).

Рідна сестра позивача ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (свідоцтво про смерть повторне серії НОМЕР_4 від 04.08.2023).

Згідно з Інформаційними довідками зі спадкового реєстру №77796192 та №77796203 від 29.07.2024, спадкова справа після смерті ОСОБА_15 не заводилася, заповіт від її імені не посвідчувався.

На день смерті ОСОБА_15 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Разом з нею за вказаною адресою були зареєстровані неповнолітні діти останньої ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (довідка РЖКП №1), а тому вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті матері.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , загинули 24.04.2021 (свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 та серії НОМЕР_6 від 06.05.2021).

Спадкові справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не заводилися (Інформаційні довідки зі Спадкового реєстру № 77796264, №77796299 від 29.07.2024).

Батько ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (повні витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №8 та №6 від 10.06.2021) ОСОБА_11 (повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про зміну імені №1 від 10.06.2021) загинув в ДТП разом з своїми дітьми 24.04.2021 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_7 від 06.05.2021).

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_16 приватним нотаріусом Турійського районного нотаріального округу Волинської області Гутом В.П. 10.06.2021 була заведена спадкова справа № 74/2021, за матеріалами якої спадщину за законом після смерті ОСОБА_16 прийняли його батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 9 від 10.06.2021).

Відповідно до статті 1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті1217,1218 ЦК).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (стаття 1223 ЦК України)

У першу чергу право на спадкування за законом відповідно до приписів статті 1261 ЦК України мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (стаття 1262 ЦК України).

У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (стаття 1263 ЦК України).

Згідно з частинами першою-третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (частина третя статті 1268 ЦК України)

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (статті 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Часом відкриття спадщини в силу статті 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Таким чином, закон вимагає від спадкоємця, який бажає прийняти спадщину і не проживав із спадкодавцем, подати протягом шести місяців з дня смерті особи заяву про прийняття спадщини.

У такий спосіб досягається стабільність суспільних відносин не лише у спадкових правовідносинах, але й у відносинах щодо набуття і подальшої реалізації права власності.

Згідно зі статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Суд переконався, що спору про спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 немає.

Позивач ОСОБА_1 , рідний дядько спадкодавців, є спадкоємцем 3 черги спадкування.

Спадкоємці першої черги споріднення відсутні, зокрема мати спадкодавців померла раніше за своїх дітей, батько загинув разом з дітьми в ДТП.

Частиною четвертою статті 1220 ЦК України визначено, що якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб.

Як роз`яснено у постанові Верховного Суду Касаційного цивільного суду від 16.10.2019, прийнятій за результатами розгляду справи №401/898/17, за умови одночасної смерті спадкодавця та його спадкоємця, спадщина відкривається одночасно щодо кожного померлого, а спадкоємці померлого призиваються до спадкування за правилом представлення.

Спадкування за правом представлення є різновидом спадкового правонаступництва та не залежить від спадкового правонаступництва між комморієнтами, оскільки спадкоємець, який помирає одночасно зі спадкодавцем, не спадкує його майно, але рідні цього спадкоємця за правом представлення виступають як безпосередні та самостійні спадкоємці майна спадкодавця, а не як спадкоємці тих осіб, яких вони представляють.

З огляду на викладене, батько ОСОБА_17 та ОСОБА_6 ОСОБА_11 , у зв`язку із смертю в один день з дітьми, не успадкував їх майна.

В свою чергу баба і дід спадкодавців ОСОБА_17 та ОСОБА_6 зі сторони матері - ОСОБА_7 та ОСОБА_12 (друга черга споріднення) померли відповідно у 2006 та 2023 роках.

Інші потенційні спадкоємці другої черги споріднення - баба та дід спадкодавців з боку батька (співвідповідачі) - своє право після смерті онуків також не реалізували, спадщину після їх смерті не прийняли, під час судового розгляду справи у заявах від 07.11.2024 засвідчили відсутність спору щодо спадкового майна.

За змістом частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини (частини перша, третя статті 1272 ЦК).

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові №127/12911/18 від 02.11.2020 зазначив: «оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду».

Наведені у позовній заяві причини неприйняття спадщини у визначений законодавством строк підтверджені письмовими доказами і на переконання суду є поважними.

Ураховуючи викладене, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк два місяці для реалізації спадкових прав.

Судові витрати необхідно залишити за позивачем.

Керуючись статтями 76-81, 200, 258, 259, 263-265, 268, 273 Цивільного процесуального кодексу України, статтями 1216-1223, 1269,1270,1272 Цивільного кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті племінників ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_8 , адреса: АДРЕСА_3 .

Представник позивача адвокат Філончук Наталія Володимирівна, РНОКПП НОМЕР_9 , адреса: м. Ковель, вул. Незалежності, 112/5.

Відповідач Ковельська міська рада Волинської області, , адреса: м. Ковель, вул. Незалежності, 73.

Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_10 , адреса: АДРЕСА_4 .

Відповідач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_11 , адреса: АДРЕСА_4 .

Повне судове рішення складене 29.11.2024.

ГоловуючийТ. В. ДЕНИСЮК