Справа № 349/1345/24
Провадження № 2/349/463/24
У Х В А Л А

24 липня 2024 року м. Рогатин

Суддя Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Могила Р.Г. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

23 липня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить:

- визнати протиправними дії відповідачів щодо самовільного захоплення частини земельної ділянки, що перебуває у її користуванні ;

- усунути перешкоди у користуванні належною їй земельною ділянкою шляхом зобов`язання відповідачів перенести встановлену ними загорожу на встановлену межу між їхніми домоволодіннями.

Позовна заява подана без дотримання вимог статті 175 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Згідно положень ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Із позовної заяви вбачається, що вона подана без дотримання вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Вимогами п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається із позовної заяви позивач ставить вимогу про визнання протиправними дій відповідачів щодо самовільного захоплення частини земельної ділянки, що перебуває у її користуванні.

Проте, в порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачка не зазначає в позовній заяві докази на підтвердження тієї обставини, що спірна земельна ділянка належить їй, а навпаки вказує, що рішенням четвертої сесії Воронівської сільської ради від 30 серпня 1998 року дорога, що проходила між господарствами сусідів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 була передана в користування ОСОБА_4 , в якої вона 19 грудня 2022 року купила житловий будинок, що по АДРЕСА_1 .

Також зазначаючи в позовній заяві таку обставину, як неправомірне захоплення відповідачами частини земельної ділянки, а саме: більше одного метра з її сторони, позивачка не зазначає докази на підтвердження цієї обставини.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Згідно ч. 4, 5 ст.95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

До позовної заяви долучено копії документів, які не засвідчені позивачкою, а засвідчені адвокатом Гринчишиним І.Я., однак дана особа не може засвідчувати вказані документи, як представник позивачки, з огляду на таке.

Згідно ч. 7 ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ , що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до статті 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Частиною першою статті 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно з частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), з подальшими змінами, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Пунктом 9 Положення передбачено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Згідно пункту 11 Положення встановлено, що ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Пунктом 12 Положення передбачено перелік реквізитів, які має містити ордер на надання правничої (правової) допомоги.

Згідно з пунктом 12.10 Положення ордер має містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).

Встановлено, що позовна заява підписана позивачкою ОСОБА_1 та до неї додано ордер від 24 червня 2024 року серія АТ №1074976, зі змісту якого не вбачається, що він містить всі обов`язкові реквізити, які передбачені пунктом 12 Положення.

Зокрема, ордер не містить підпису адвоката Гринчишина Ігоря Ярославовича.

Отже ордер не містить реквізитів, які має містити ордер на надання правничої допомоги.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що ордер доданий до позовної заяви, не є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах позивачки ОСОБА_1 , зокрема на підтвердження своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення, відповідності копій письмових доказів оригіналам, які знаходяться в учасника справи.

Крім того позивачкою долучено копію письмового доказу - відвід земельної ділянки під будівництво житлового будинку, який є нечитабельним.

Також, в порушення вимог п.9 ч.3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

На підставі частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачці строк десять днів для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Крім того в позовній заяві позивачка зазначає, що з метою встановлення дійсних меж між їхніми домоволодіннями та факту протиправного зайняття частини належної їй земельної ділянки, вона просить призначити по справі земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Суд зазначає, що відповідно до частини першої та третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

За змістом частини першої та п`ятої ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

З огляду на наведене, суд роз`яснює позивачці, що при поданні позову вона має право подати висновок експерта, складений на її замовлення, або подати письмове клопотання про призначення експертизи судом , яке повинно відповідати вимогам ст. 183 ЦПК України.

За змістом ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою - залишити без руху.

Спосіб усунення недоліків:

1) подати до суду позовну заяву в новій редакції, яка має містити:

- повний виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- зазначення попереднього (орієнтового) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

2) додати до позовної заяви належної якості письмовий доказ - відвід земельної ділянки під будівництво житлового будинку;

3 ) додати належним чином засвідчені копії письмових документів, які додані до позовної заяви та її копій.

Строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.Г. Могила