Справа № 185/490/24
Провадження № 2/185/1673/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні у місті Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, про позбавлення батьківських прав, -

В С Т А Н О В И В

У січні 2024 року представник позивачки - адвокат Бабка Г.Г. звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління - служба у справах дітей Центральної адміністрації Дніпропетровської міської ради, про позбавлення батьківських прав, в якому просить суд позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьківських прав відносно неповнолітньої дитини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову представник позивачки посилалася на те, що батько неповнолітньої ОСОБА_3 свідомо ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків по відношенню до своєї дитини-інваліда, не приймає участі у вихованні дитини, не відвідує дитину та не спілкується з нею, не турбується про її стан здоров`я та розвиток, ухиляється від її утримання, що дає підстави для позбавлення його батьківських прав. У зв`язку з чим позивачка вимушена звернутися до суду з цим позовом.

Заяви, клопотання сторін; інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 лютого 2024 року було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 квітня 2024 року замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Управління - служба у справах дітей Центральної адміністрації Дніпропетровської міської ради, на належну третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Орган опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, по зазначеній цивільній справі.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 травня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд; зобов`язаноорган опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради надати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору по зазначеній цивільній справі.

У судове засідання позивачка, її представник не з`явились, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять суд їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення суду не заперечують.

Відповідач до суду не з`явився, був повідомлений належним чином про розгляд справи, проте, про причини неявки, суд не повідомив.

Представник третьої особи - Органу опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, у судове засідання не з`явився, відповідно до поданого клопотання просив розглядати справу без його участі, не заперечував щодо задоволення позову. Крім того, надав суду висновок про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Фактичні обставини, встановлені судом

Матеріалами справи встановлено, що неповнолітня ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками записані: ОСОБА_1 (мати) - позивачка по справі, ОСОБА_2 (батько) - відповідач, відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 05.06.2009 року Індустріальним відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 09 жовтня 2013 року розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що неповнолітня ОСОБА_3 є дитиною-інвалідом, має захворювання - синдром дауна, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Відповідно до акту обстеження умов проживання дитини за зазначеною адресою, складеного 22.12.2023 року заступником начальника управління у справах дітей Шевченко В. , умови для виховання та розвитку дитини задовільні, дитина проживає разом з мамою (яка на праві власності має зазначену квартиру), вітчимом та братом.

Крім того, ОСОБА_3 є ученицею 6-В класу КЗО «Дніпропетровський навчально-реабілітаційний центр № 1» ДОР», де навчається з 2018 року за програмою спеціальних закладів загальної середньої освіти для учнів з інтелектуальними порушеннями.

Як вбачається з навчальної характеристики дитини, яка видана 27.12.2023 року директором ДНРЦ № 1, де навчається ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_1 , та вітчим - ОСОБА_7 , приділяють достатню увагу навчанню та вихованню дитини, добре виконують свої батьківські обов`язки. За період навчання з 2018 року, рідний батько дитини - ОСОБА_2 , не відвідував заклад, ніяк не цікавиться життям дитини, не брав участь у батьківських зборах і не спілкувався ні з класним керівником, ні з вихователем.

Мати неповнолітньої дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у зв`язку з одруженням, змінила прізвище на « ОСОБА_1 », відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , виданого 27.06.2014 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції; проживає за адресою: АДРЕСА_2 та має наступний склад сім`ї: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , - чоловік, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - дочка; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , - син.

Судовим наказом Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 05 січня 2022 року стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , аліменти на утримання - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі частини від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 13 грудня 2021 року і до досягнення дитиною повноліття.

Постановою старшого державного виконавця Павлоградського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Готвянською В.О. 07.07.2022 року відкрито виконавче провадження № 69348981 про стягнення аліментів на підставі вищезазначеного судового наказу.

Як вбачається з інформації Павлоградського відділу державної виконавчої служби у Павлоградському районі Дніпропетровської області № 28.18-34/92471 від 09.04.2024 року, за матеріалами виконавчого провадження № 69348981, наявна заборгованість у боржника зі сплати аліментів у розмірі 104 714,08 грн станом на 30.01.2024 року, за період з 13.12.2021 року по 30.01.2024 року, а станом на 31.03.2024 року заборгованість складає 112 722,08 грн, державним виконавцем проведені примусові заходи щодо обмежень боржника та внесено 19.03.2024 року відомості до Єдиного реєстру боржників.

Відповідно до листа Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області № 48-5537 від 05.04.2024 року батько неповнолітньої ОСОБА_3 - ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 . Проте, за даною адресою вже тривалий строк не мешкає, встановити місце знаходження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не виявилось можливим.

Крім того, згідно з інформацією Центрального відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 19.04.2024 року № 1904/24, за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян актового запису про смерть стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не виявлено.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо позбавлення батьківських прав обов`язковою є участь органу опіки та піклування, який подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Розпорядженням голови Центральної адміністрації Дніпровської міської ради № 246-р від 20.05.2024 року затверджено висновок органу опіки та піклування - Центральної адміністрації Дніпровської міської ради щодо доцільності позбавлення батьківських правОСОБА_2 відносно дитини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якого вбачається, що є достатні дані для доцільності позбавлення батьківських прав батька дитини.

Норми права, які застосував суд, та висновки

Відповідно до ст. ст. 150, 151 СК України, ст. 11,12 ЗУ «Про охорону дитинства», батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, поважати її, батьки зобов`язані надавати дитині належне батьківське виховання, оскільки право на виховання є одним із основних прав дитини. Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Пленум Верховного суду України в постанові № 3 від 30.03.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» зазначив, що позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, та відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей. Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про духовний і фізичний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Позбавлення батьківських прав є виключною мірою, яка тягне за собою серйозні правові наслідки як для батька (матері), так і для дитини (стаття 166 СК України).

Зважаючи на те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, суд може у виняткових випадках при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох з урахуванням її характеру, особи батька і матері, а також інших конкретних обставин справи відмовити в задоволенні позову про позбавлення цих прав, попередивши відповідача про необхідність змінити ставлення до виховання дитини (дітей) і поклавши на органи опіки та піклування контроль за виконанням ним батьківських обов`язків.

Отже, позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності вини у діях батьків.

Європейський суд з прав людини у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року (заява № 31111/04) наголошував на тому, що питання сімейних відносин має ґрунтуватися на оцінці особистості заявника та його поведінці. Факт заперечення заявником проти позову про позбавлення його батьківських прав також може свідчити про його інтерес до дитини (параграф 57, 58).

Відповідно до матеріалів справи, судом встановлено, що відповідач ухиляється від виконання батьківських обов`язків відносно своєї дочки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У статті 9 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року зазначено, що держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Відповідно до статті 18 Конвенції батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що права батьків щодо дитини є похідними від прав та інтересів дитини на гармонійний розвиток та належне виховання, й, у першу чергу, повинні бути визначені та враховані інтереси дитини, виходячи із об`єктивних обставин спору, а тільки потім права батьків.

У рішенні по справі «Мамчур проти України» від 16 липня 2015 року (заява №10383/09) Європейський суд з прав людини зауважував, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте основні інтереси дитини є надзвичайно важливими (параграф 100).

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.

У статті 7 СК України визначено необхідність забезпечення дитині можливості здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Згідно із частинами другою та четвертою статті 155 СК України батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Таким чином, судом на перше місце ставляться «як найкращі інтереси дитини», оцінка яких включає в себе знаходження балансу між усіма елементами, необхідними для прийняття рішення.

Між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага, і при дотриманні такої рівноваги особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків.

З огляду на викладене, встановивши, що відповідач, як батько, свідомо ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків по відношенню до своєї дитини-інваліда, не приймає участі у вихованні дитини, не відвідує дитину та не спілкується з нею, не турбується про її стан здоров`я та розвиток, ухиляється від утримання дитини, з урахуванням наданих позивачем доказів сукупно, а також висновку органу опіки та піклування, найвищих інтересів дитини, приходжу до висновку про наявність підстав для позбавлення батьківських прав відповідачки відносно своєї дитини.

Розподіл судових витрат.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 259, 263, 264, 265, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів - задовольнити повністю.

Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьківських прав відносно неповнолітньої дитини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , понесені судові витрати по справі, а саме суму сплаченого судового збору у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.

Копію судового рішення надіслати до Павлоградського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) для відома.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач - ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 .

Відповідач - ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3

Третя особа - Орган опіки та піклування Центральної адміністрації Дніпровської міської ради, місцезнаходження: м. Дніпро, пр. Лесі Українки, 65 ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 44209446.

Суддя В.М. Бондаренко