УХВАЛА

28 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 753/22097/19

провадження № 61-13340 ск 24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.,розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану її представником - адвокатом Кшевецькою Інною Василівною, на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення способів участі у вихованні дітей,

ВСТАНОВИВ:

1. У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просила: зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод у вихованні та спілкуванні з синами ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; встановити порядок участі матері ОСОБА_1 у вихованні і спілкуванні з синами у вигляді систематичних побачень та перебування дітей з матір`ю за наступним графіком: кожного парного року з 01 січня до 15 січня, з 01 лютого до 15 лютого, з 01 березня до 15 березня, 01 квітня до 15 квітня, з 01 травня до 15 травня, з 01 червня до 15 червня, з 01 липня до 15 липня, з 01 серпня до 15 серпня, з 01 вересня до 15 вересня, з 01 жовтня до 15 жовтня, з 01 листопада до 15 листопада, з 01 грудня до 15 грудня (без присутності батька); кожного непарного року з 16 січня до 31 січня, з 16 лютого до 28 лютого, з 16 березня до 31 березня, 16 квітня до 30 квітня, з 16 травня до 31 травня, з 16 червня до 30 червня, з 16 липня до 31 липня, з 16 серпня до 31 серпня, з 16 вересня до 30 вересня, з 16 жовтня до 31 жовтня, з 16 листопада до 30 листопада, з 16 грудня до 31 грудня (без присутності батька).

2. Дарницький районний суд міста Києва рішенням від 02 грудня 2021 року позов задовольнив частково. Зобов`язав ОСОБА_2 не чинити ОСОБА_1 перешкоди у вихованні та спілкуванні з синами ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Встановив ОСОБА_1 перехідний період протягом трьох місяців участі у вихованні неповнолітнього ОСОБА_3 . Відповідно до цього графіку впродовж перших трьох місяців від дня набрання рішенням законної сили зустрічі матері ОСОБА_1 з сином ОСОБА_3 встановлені за наступним графіком: кожної першої та третьої суботи місяця з 12-00 години до 13-00 години та кожної другої та четвертої неділі місяця з 12 00 години до 13-00 години. Після закінчення тримісячного перехідного періоду встановив зустрічі матері ОСОБА_1 з сином ОСОБА_3 за наступним графіком: кожної першої та третьої суботи місяця з 10-00 години до 19-00 години без присутності батька, з можливістю відвідування дитиною місця проживання матері та кожної другою та четвертої неділі місяця з 10-00 години до 19-00 години без присутності батька, з можливістю відвідування дитиною місця проживання матері. Встановив ОСОБА_1 зустріч з сином ОСОБА_3 в канікулярний період у наступному порядку: щорічно протягом перших трьох днів підряд в період весняних, осінніх та зимових шкільних канікул без участі батька, за участю матері, з можливістю відвідування дитиною місця проживання матері та спільного відпочинку з нею; в період літніх канікул з 15 червня по 31 липня за участю матері, без участі батька; щорічно 16 січня з 15 год 00 хв. до 21 год 00 хв. без присутності батька, за участю матері, з нагоди дня ОСОБА_6 ; щорічно 28 жовтня з 15 год 00 хв. до 21 год 00 хв. без присутності батька, за участю матері з нагоди дня народження ОСОБА_1 ; щорічно 04 серпня з 15 год 00 хв. до 21 год 00 хв. без присутності батька, за участю матері з нагоди дня народження дідуся ОСОБА_7 ; у святкові та вихідні дні щорічно з 15 год 00 хв. до 21 год 00 хв. без присутності батька, за участю матері. Зобов`язав ОСОБА_2 надавати дитину ОСОБА_3 - ОСОБА_1 у встановлені дні та години і не пізніше, ніж за два дні до зустрічей з дитиною, повідомляти про наявність об`єктивних причин, які перешкоджають дотриманню встановленого судом графіку. Зобов`язав ОСОБА_2 повідомляти ОСОБА_1 засоби зв`язку дітей, стан їх здоров`я. Зобов`язав ОСОБА_1 дотримуватись режиму харчування, розвитку та відпочинку дітей, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно батька дітей - ОСОБА_2 . Зобов`язав ОСОБА_2 не перешкоджати ОСОБА_1 брати участь у вихованні дітей та спілкуванні з ними, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно матері - ОСОБА_1 . Визначив ОСОБА_1 спілкування з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за бажанням дитини без присутності батька. У задоволенні інший позовних вимог відмовив.

3. Київський апеляційний суд постановою від 14 вересня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_2 задовольнив частково. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив. Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 02 грудня 2021 року в частині встановлення способів участі матері ОСОБА_1 у вихованні і спілкуванні з сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 змінив та встановив після закінчення трьохмісячного перехідного періоду зустрічі матері ОСОБА_1 з сином ОСОБА_3 за наступним графіком: кожної першої та третьої суботи місяця з 10-00 години до 19-00 години без присутності батька, з можливістю відвідування дитиною місця проживання матері та кожної другої та четвертої неділі місяця з 10-00 години до 19-00 години без присутності батька, з можливістю відвідування дитиною місця проживання матері. В іншій частині оскаржуване рішення залишиш без змін.

4. У червні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Київського апеляційного суду із заявою про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року. у якій просила виправити описку в мотивувальній (передостанній абзац мотивувальної частини) та резолютивній частині рішення замість «після закінчення трьохмісячного перехідного періоду за наступним графіком: кожної першої та третьої суботи місяця з 10-00 години до 19-00 години без присутності батька, з можливістю відвідування дитиною місця проживання матері та кожної другої та четвертої неділі місяця з 10-00 години до 19-00 години без присутності батька, з можливістю відвідування місця проживання матері», вказавши «після закінчення трьохмісячного перехідного періоду за наступним графіком: з 10-00 години кожної першої та третьої суботи місяці до 19-00 години кожної першої та третьої неділі місяці без присутності батька, з можливістю перебування дитини у місці проживання матері».

5. Заява обґрунтована тим, що в постанові Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року при повному задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 , колегією суддів вказано в мотивувальній та резолютивній частині постанови, що судом встановлюється інший графік, такий як просила ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, і знову ж таки колегія вказує той самий графік, що вказаний і в оскаржуваному рішенні Дарницького районного суду міста Києва: кожної першої та третьої суботи місяця з 10-00 години до 19-00 години без присутності батька, з можливістю відвідування дитиною місця проживання матері та кожної другої та четвертої неділі місяця з 10-00 години до 19-00 години без присутності батька, з можливістю відвідування місця проживання матері.

6. Київський апеляційний суд ухвалою від 29 серпня 2024 року відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року.

7. У жовтні 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана її представником - адвокатом Кшевецькою І. В., на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 серпня 2024 року, в якій скаржник просить скасувати оскаржуване судове рішення та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

8. Обґрунтовуючи касаційну скаргу ОСОБА_1 вказує на те, що суд апеляційної інстанції в своїй постанові від 14 вересня 2023 року повністю задовольняючи її апеляційну скаргу змінив попередньо ухвалений і скасований Верховним Судом графік зустрічей на ідентичний, що не відповідає матеріалам та обставинам справи та порушує її право на судовий захист.

9. Перевіривши доводи касаційної скарги та оскаржуване судове рішення, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі з огляду на таке.

10. Згідно з частинами першою, другою статті 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

11. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

12. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків, тощо.

13. Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

14. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

15. Встановивши, що при виготовленні постанови Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року не було допущено описок чи арифметичних помилок, а доводи заяви ОСОБА_1 зводяться до необхідності зміни змісту рішення суду на бажаний для ОСОБА_1 . суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки.

16. Аргументи касаційної скарги не спростовують правильних висновків апеляційного суду про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року і не свідчать про порушення цим судом норм процесуального права чи перешкоджання заявнику у доступі до правосуддя, оскільки у випадку незгоди із рішенням прийнятим судом апеляційної інстанції відповідна сторона спору не позбавлена права оскаржити таке рішення до суду касаційної інстанції, з урахуванням вимог процесуального законодавства.

17. Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

18. Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (пункт 45 рішення ЄСПЛ від 23 жовтня 1996 року у справі «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції), пункти 37, 38 рішення Європейського суду з прав людини від 19 грудня 1997 року у справі «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії))

19. Таким чином, враховуючи, що доводи касаційної скарги є необґрунтованими, правильне застосування норм права судом апеляційної інстанції є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення способів участі у вихованні дітей, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою її представником - адвокатом Кшевецькою Інною Василівною, на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 серпня 2024 року.

2. Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді В. В. Пророк

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров