Провадження №: 2/755/9141/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"02" грудня 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Підставами для залишення позову без руху визначено: 1) відсутність сформульованої прохальної частини позовної заяви; 2) відсутність інформації про місце реєстрації/проживання відповідача чи відомостей про місцезнаходження належного йому майна на території Дніпровського району міста Києва чи угоди про визначення підсудності справи з іноземним елементом судам України;

3) відсутність актуальної інформації про зареєстроване місце проживання відповідача на території Республіки Польща; 4) відсутність належним чином засвідченого перекладу позовної заяви в двох екземплярах та усіх додатків до неї на офіційну мову запитуваної держави, для вручення їх відповідачу за місцем його проживання (реєстрації).

Частиною п`ятою статті 272 ЦПК України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Частиною одинадцятою статті 272 ЦПК України передбачено, що якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє (частиною сьома статті 272 ЦПК України).

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

При цьому, відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до довідки про доставку електронного документа від 08 листопада 2024 року ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2024 року про залишення позову без руху доставлено до електронного кабінету представника позивача - адвоката Соколовської К.Р., 08 листопада 2024 року о 19-00 год.

Таким чином, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2024 року про залишення позову без руху було вручено позивачеві 09 листопада 2024 року.

Також ухвалу про залишення позову без руху від 04 листопада 2024 року було внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому позивач у вільному доступі мав можливість ознайомитись з її змістом.

Відповідно до частини першої статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина третя статті 124 ЦК України).

У даному випадку строк для усунення недоліків позовної заяви розпочався - 11 листопада

2024 року, тобто, встановлений судом п`ятиденний строк тривав до 15 листопада 2024 року (включно).

13 листопада 2024 року до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника позивача - адвоката Соколовської К.Р., про встановлення додаткового строку тривалістю в п`ять днів для усунення недоліків позовної заяви.

18 листопада 2024 року представником позивача - адвокатом Соколовською К.Р., подано заяву про усунення недоліків позовної заяви. До заяви додано нотаріально засвідчений переклад позовної заяви та додатків у двох екземплярах, в тому числі довідку про місце проживання відповідача ОСОБА_3 в Республіці Польща станом на 2018 рік.

Вивчивши матеріали справи та заяву про усунення недоліків суд зазначає таке.

До заяви про усунення недоліків позовної заяви позивачем долучено належним чином засвідчений переклад позовної заяви в двох екземплярах та усіх додатків до неї на офіційну мову запитуваної держави, для вручення їх відповідачу. Долучені позивачем копії позовної заяви містять належним чином сформульовану прохальну частину позовної заяви. Таким чином, в цій частині позивачем виконано вимоги ухвали про залишення позову без руху.

Однак, позивачем не долучено екземпляру позовної заяви у новій редакції з належним чином оформленою прохальною частиною для суду.

Також суд звертає увагу заявника, що відповідно до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Як зазначалося в ухвалі про залишення позову без руху відомостей про зареєстроване місце проживання, фактичне місце проживання/перебування відповідача чи місцезнаходження належного йому нерухомого майна на території Дніпровського району міста Києва матеріали справи не містять та судом не встановлено.

До заяви про усунення недоліків позивачем не долучено будь-яких документів, які б дозволяли визначити підсудність даної справи Дніпровському районному суду міста Києва. Посилання заявника на можливість розглядати спір про розірвання шлюбу між громадянами України та Польщі українському суду не є правовою підставою для визначення підсудності розгляду такої справи саме Дніпровському районному суду міста Києва. В матеріалах справи відсутні відомості, які б підтверджували, що відповідач спільно проживав з позивачем, був зареєстрований і мав останнє відоме місце проживання на території підсудній Дніпровському районному суду міста Києва, чи має нерухоме майно на території України, або, що сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України.

Також з матеріалів справи не встановлено підстав для застосування правил альтернативної підсудності згідно статті 28 ЦПК України.

Таким чином, позивач вимоги ухвали суду про залишення позову без руху в цій частині не виконала, недоліки не усунула.

Також в ухвалі про залишення позову без руху суд зазначив, що у зв`язку із відсутністю актуальної інформації про зареєстроване місце проживання відповідача на території Республіки Польща та документів на підтвердження зазначеного, суд позбавлений можливості дотриматися вимог ЦПК України та Договору між Україною і Республікою Польща про правову допомогу та правові відносини у цивільних і кримінальних справах, ратифікованого Постановою Верховної Ради України від 04 лютого 1994 року № 3941-XII (3941-12), з урахуванням положень Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої спільним наказом Міністерства юстиції України та Державної судової адміністрації України від 27 червня 2008 року

№ 1092/5/54, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України за № 573/15264.

Судом враховано, що позивачем долучено до матеріалів справи інформацію про місце проживання відповідача на території Республіки Польща станом на 2018 рік без зазначення того, що така інформація є актуальною станом на листопад 2024 року.

Також позивачем не надано інформації про контактні дані відповідача ОСОБА_3 (адреси електронної пошти, номер телефону, тощо).

З наведеного вбачається, що ОСОБА_1 вимоги ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2024 року про залишення позову без руху в цій частині не виконала, недоліки позовної заяви не усунула.

Вказані недоліки позовної заяви є суттєвими і такими, що перешкоджають відкриттю провадження у справі до їх усунення.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною п`ятою статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Із цього приводу прецедентними є рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки, що є підставою для повернення позовної заяви позивачу, в порядку визначеному частиною третьою статті 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати такою, що не подана, та повернути суб`єкту звернення.

Роз`яснити суб`єкту звернення, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду, з урахуванням викладеного в даній ухвалі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки встановлені статтею 354 ЦПК України.

Суддя О.О. Хромова