справа 278/6235/24
У Х В А Л А

02 грудня 2024 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Віктор Мокрецький, розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду із зазначеною заявою, оглянувши яку приходжу до висновку, що підстав для відкриття провадження у справі на даний час немає, а заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Із прохальної частини вищевказаної позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 просить суд здійснити поділ спільного майна подружжя, зокрема будинку АДРЕСА_1 шляхом виділення їй у власність половини будинку. Окрім того, позивач просить виділити їй у власність половину земельної ділянки.

За правилами п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Так, прохальна частина позову містить вимоги стосовно поділу земельної ділянки між сторонами, однак у ній не відображено будь-яких ідентифікуючих відомостей стосовно такої ділянки, зокрема адреси місця її розташування, загальної площі, цільового призначення, кадастрового номеру, тощо. Зазначений перебіг подій унеможливлює суд вирішити питання стосовного того, поділ якого саме майна є предметом розгляду цієї цивільної справи. Окрім цього, із позовних вимог ОСОБА_1 суд не може встановити конкретний розмір частки нерухомого майна, яку ОСОБА_1 бажає отримати в особисту власність за наслідками розгляду цієї справи.

За таких обставин, позивачці належить вказати у прохальній частині позову ідентифікуючі дані земельної ділянки, поділ якої вона бажає провести в межах цього провадження, а також зазначити конкретний розмір частки вищезгаданого нерухомого майна, яку ОСОБА_1 бажає отримати в особисту власність за наслідками розгляду цієї справи.

Окрім того, відповідно до положень п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно із приписами п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно із правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19.

Виходячи із вищевказаної судової практики, можливо дійти висновку, що позивачкою в межах цього провадження пред`явлені вимоги майнового характеру.

Відтак, згідно із положеннями п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України цей позов повинен містити в собі зазначення коректної ціни позову, розмір якої визначається у порядку п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

Так, при зверненні до суду ОСОБА_1 вказала, що ціна позову в межах цього цивільного провадження становить 90 000 грн. Однак, позивачкою до матеріалів справи не долучено жодних доказів, які б містили відомості з приводу вартості спірних об`єктів нерухомості станом на момент пред`явлення цього позову, що, в свою чергу, унеможливлює суд встановити актуальну ціну позову в рамках цього провадження та перевірити правильність визначення позивачем такої ціни.

Абзацом першим статті 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" визначено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Стаття 5 вище вказаного закону визначає, що суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі. Права, обов`язки та відповідальність суб`єктів оціночної діяльності встановлюються цим та іншими законами.

Згідно абзацу 9 частини 2 статті 7 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" проведення оцінки майна є обов`язковим за рішенням суду.

За правилами ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так при зверненні до суду із цим позовом заявницею сплачений судовий збір в сумі 1 211,20 грн.

Водночас, з огляду на відсутність у матеріалах справи відомостей стосовно вартості спірного нерухомого майна, позивачці слід надати суду актуальну інформацію щодо вартості об`єктів нерухомого майна, поділ яких вона бажає здійснити, станом на момент звернення останньої до суду із цією позовною заявою, зазначити актуальну ціну позову та привести у відповідність із ціною позову оплату судового збору. Окрім того, суд звертає увагу позивачки на необхідність подання виправленого примірнику позовної заяви відповідно до кількості учасників справи.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За положеннями п. 3 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб із 1 січня 2024 року установлено на рівні 3 028 грн.

Платiжнi реквізити для перерахування (доплати) судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Житомир.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0006196

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Недотримання позивачкою зазначених положень при зверненні з позовною заявою у справі перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення даної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 1 ст. 185 ЦПК України, --

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву залишити без руху з наданням п`ятиденного строку для усунення недоліків зазначених в даному рішенні з дня отримання його копії.

Роз`яснити заявниці, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається авторові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Віктор Мокрецький