КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року місто Київ.

Справа №357/9922/13-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/16754/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

судді-доповідача Желепи О.В.,

суддів: Мазурик О.Ф., Немировської О.В.

за участю секретаря судового засідання Вєтчінової О.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справуза апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 10 вересня 2024 року (у складі судді Сенюти В.О., повний тест складено 10 вересня 2024 року)

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів за борговими розписками

ВСТАНОВИВ

Позивач ОСОБА_2 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів за борговими розписками.

В підготовчому засіданні відповідач ОСОБА_1 заявив клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи для вирішення питання чи виконано рукописний текст та підпис у розписці від 09.08.2017 ОСОБА_1 чи іншою особою. Вказані обставини, на думку відповідача ОСОБА_1 мають важливе значення для правильного вирішення справи.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 10 вересня 2024року клопотання ОСОБА_1 про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи - задоволено частково.

Призначено у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів за борговими розписками, судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що знаходиться за адресою: 03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, буд.6.

Для проведення судово-почеркознавчої експертизи поставлено на вирішення експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз наступне питання:

Чи виконано підпис в розписці від 09.08.2017 безпосередньо самим ОСОБА_1 чи іншою особою?

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, ОСОБА_1 25 вересня 2024 року засобами поштового зв`язку подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржувану ухвалу та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву повністю.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, вказує, що оскаржувана ухвала є частково незаконною та необґрунтованою у зв`язку з неповнотою встановлення обставин, які мають значення для справи.

Вважає, що з метою реалізації права на подання доказів для підтвердження своїх заперечень проти позовних вимог ОСОБА_2 , необхідно провести судову почеркознавчу експертизу оригіналу розписки від 09.08.2017 р. для з`ясування обставин виконання рукописного тексту розписки особисто ОСОБА_1 чи іншою особою.

Ухвалою Київського апеляційного судувід 7 жовтня 2024 року відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою.

У судовому засіданні представник позивача - ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення апеляційної скарги. Відповідач подав заяву про розгляд справи без його участі.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи частково клопотання відповідача та призначаючи у справі судову почеркознавчу експертизу, суд першої інстанції керувався ст.103 ЦПК України й виходив із того, що наявні підстави для проведення у справі судової почеркознавчої експертизи, задля забезпечення сторонам рівних можливостей щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Щодо клопотання відповідача про призначення судово-почеркознавчої експертизи в частині встановлення обставин виконання рукописного тексту розписки від 09.08.2017 особисто ОСОБА_1 чи іншою особою, суд вважав за необхідне відмовити оскільки встановлення даного факту або його спростування не вплине на вирішення справи по суті.

Вказані висновки суду першої інстанції є правильними й такими, що відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

У відповідності до ч.1 ст.102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права (ч.2 ст.102 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже, судова експертиза призначається у разі потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Відповідно до п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки до призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Вказаними рекомендаціями передбачено орієнтовний перелік вирішуваних питань.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01 червня 2006 року, яке відповідно до положень ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строки для їх отримання.

Відповідно до принципу диспозитивності, закріпленого ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Встановивши, що встановлення належності підпису в розписці від 09.08.2017 року ОСОБА_1 чи іншій особі входить до предмета доказування та потребує наявних у експерта спеціальних знань, суд першої інстанції, з урахуванням вимог ст.13 ЦПК України, дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення клопотання відповідача.

Відхиляючи інші запропоновані відповідачем питання у клопотанні про призначення судової почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції правильно виходив із того, що вони не стосуються предмету доказування у даній справі.

Доводи апеляційної скарги про те, що у випадку не проведення у справі судової почеркознавчої експертизи відповідно до запропонованих відповідачем питань, експертне дослідження може бути неповним, апеляційний суд відхиляє як необґрунтовані, виходячи з такого.

Відповідно до ч.4 ст.103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (ч.5 ст.103 ЦПК України).

Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач обґрунтовував це тим, що текстова частина розписки від 09.08.2017 р. була дописана поверх порожнього аркушу з підписом з метою незаконного вимагання у відповідача грошових коштів. Однак колегія суддів звертає увагу, що запропоноване ОСОБА_1 питання: «чи виконано рукописний текст на документі під назвою Розписка від 09.08.2017 р.» ОСОБА_1 або іншою особою з наслідуванням почерку ОСОБА_1 », не стосуються обставин з`ясування часу написання рукописного тексту на розписці та підпису ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що навіть якщо текстова частина виконана не відповідачем, а підпис під текстом належить відповідачу, за недоведеності нанесення тексту пізніше в часі, ніж підпису, не дозволить суду зробити висновок, що відповідач не брав на себе зобов`язання, які були викладені в тексті, що ним підписувався.

Отже обставини, на які посилається заявник в апеляційній скарзі, були предметом дослідження у суді першої інстанції і висновки з цього приводу зроблені судом, ґрунтуються на встановлених обставинах та досліджених у судовому засіданні доказах, яким судом першої інстанції дана належна правова оцінка.

Колегія суддів встановила, що оскаржувана ухвала є законною і обґрунтованою, судом додержано вимоги матеріального та процесуального права, а тому цю ухвалу відповідно до ст.375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.ст.374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 10 вересня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України, не підлягає.

Повний текст постанови складено 21 листопада 2024 року.

Головуючий О.В. Желепа

Судді О.Ф. Мазурик

О.В. Немировська