У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Єгер Наталії Дмитрівни та ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним та його скасування,

встановив:

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Химинець М.І. звернулася до суду з вищевказаним позовом до відповідачів приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Єгер Наталії Дмитрівни та ОСОБА_2 , в якому просить визнати заповіт, складений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Єгер Н.Д. від 07.12.2017 недійсним та скасувати його.

В прохальній частині позову наявна заява, в якій сторона позивача просить заборонити відповідачці ОСОБА_2 , Першій Ужгородській ДНК та ЦНАПу Ужгородської міської ради вчиняти будь-які дії по відлученню будинковолодіння по АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявленого сторона позивача посилається на те, що ОСОБА_2 не проживає у вказаному будинковолодінні, тому може вчинити дії по відлученню частини такого чи земельної ділянки, на якій знаходиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши та оцінивши подану заяву та додані до неї документи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 152 ЦПК України визначено, що заява про забезпечення позову подається: до подання позовної заяви, одночасно з пред`явленням позову або після відкриття провадження у справі.

Статтею 151 ЦПК України регламентовано вимоги до змісту та форми заяви про забезпечення позову, зокрема така подається в письмовій формі, підписується заявником та повинна містити ряд даних.

Натомість заява, в якій сторона позивача просить заборонити відповідачці ОСОБА_2 , Першій Ужгородській ДНК та ЦНАПу Ужгородської міської ради вчиняти будь-які дії по відлученню будинковолодіння по АДРЕСА_1 , є частиною прохальної частини позову, а не окремою заявою з обов`язковими реквізитами, передбаченими ч. 1 ст. 151 ЦПК України.

Окрім цього суд звертає увагу позивача, що в описовій частині позову відсутнє обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення позову, зокрема за наявними матеріалами справи незрозуміло, чи видавалося відповідачці ОСОБА_3 свідоцтво про право на спадщину за спірним заповітом щодо майна померлого, чи проводилися такою реєстрація права власності на означене майно тощо, тобто відсутні докази вчинення відповідачкою ОСОБА_3 дій, які свідчать про те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду; відсутні пропозиції щодо зустрічного забезпечення.

Також заява про забезпечення позову не відповідає вимогам ч. 6 ст. 151 ЦПК України, так як до заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору,у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму у 605, 60 грн.

Відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

За наведених обставин, суд вважає, що розглядувана заява не відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України, що є підставою для її повернення заявнику.

Керуючись ст.ст. 149-153, 187, 351-356 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про заборону відповідачці ОСОБА_2 , Першій Ужгородській ДНК та ЦНАПу Ужгородської міської ради вчиняти будь-які дії по відлученню будинковолодіння по АДРЕСА_1 повернути такій.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана потягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов