ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/939/24
провадження № 2/753/8878/24
У Х В А Л А

про відмову у відводі судді

"20" листопада 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Котенко Р. В., за участі секретаря судового засідання Троцковець К. В., представника позивача адвоката Швидченко Т. М., відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні 20.11.2024 під час розгляду справи по суті відповідачем в усному порядку була подана заява про відвід головуючого судді Котенко Р. В.

Свою заяву відповідач обґрунтував тим, що на його думку явно вбачається, що на позовній заяві про розірвання шлюбу міститься підпис не його дружини ОСОБА_2 , а іншої особи. У зв`язку із зазначеним, перед початком розгляду справи по суті ним було подано клопотання про огляд у судовому засіданні зразків з оригінальним підписом ОСОБА_2 , що містяться в оригіналах письмових документів, та призначення у справі судової почеркознавчої експертизи з метою з`ясування питання чи виконано підпис на позовній заяві власноручно ОСОБА_2 . Відповідач наполягав на тому, що очевидно вбачається, що підпис на позові не належить позивачці, відтак, позовна заява мала бути залишена без розгляду. У зв`язку із тим, що судом було відмовлено у клопотанні про проведення почеркознавчої експертизи, він вбачає порушення процесуальних норм чинного законодавства. Окрім того, зазначив, що таким чином не матиме змоги притягнути до відповідальності осіб, що підписали замість позивачки позов. З огляду на зазначене, заявив про сумнів в неупередженості судді.

Дослідивши доводи заяви, суд вважає, що в задоволенні заявленого відводу слід відмовити з таких підстав.

Пунктом 5 частини 1 статті 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частинами 3, 7 ст. 40 ЦПК України передбачено, що якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно.

Згідно з ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (Заява N 33949/02) від 09.11.2006 визначено: стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема, у п. 66 зазначено, що згідно з усталеною практикою Європейського суду наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюються особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (зокрема, про це вказано у рішеннях ЄСПЛ у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»).

Із заяви про відвід слідує, що відвід судді пов`язується з відмовою судді у задоволенні клопотання про проведення почеркознавчої експертизи, за результатами якої, на думку відповідача, могло бути встановлено, що підпис на позовній заяві зроблено не позивачем, а, отже, таку позовну заяву необхідно було б залишити без розгляду.

Статтею 126 Конституції України проголошено, що при здійсненні правосуддя суддя є незалежним, що включає, зокрема, прийняття суддею під час здійснення правосуддя процесуальних рішень за своїм внутрішнім переконанням.

На переконання суду, наведені заявником обставини зводяться до незгоди з прийнятим процесуальним рішенням, що не свідчить про особисту упередженість судді при розгляді справи.

Водночас, заперечення на відповідне процесуальне рішення, яке не підлягає окремому оскарженню, можуть бути включені відповідачем до апеляційної скарги, у разі її подання за результатом розгляду справи по суті.

Будь-яких достатніх, належних та допустимих доказів, або посилань на такі докази, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості чи об`єктивності при розгляді даної справи, у матеріалах справи та в обгрунтуванні заяви про відвід - немає.

Доведення факту наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, шляхом подання суду відповідних належних та допустимих доказів, є обов`язком учасника справи, яким заявлено відвід, що також обмежує зловживання з боку недобросовісних учасників процесу.

Враховуючи вищенаведене, оскільки передбачені ст. ст. 36, 37 ЦПК України підстави для відводу судді відсутні, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Керуючись статтями 36, 40, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Котенко Руслани Володимирівни - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р. В. Котенко