Провадження № 2/202/2550/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2024 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська в складі: головуючого судді Бєльченко Л.А., за участю секретаря судового засідання Ульянченко А.Ю., розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про стягнення недоплаченої суми страхового відшкодування,

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2023 року позивач звернувся до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська з цим позовом до відповідача.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.12.2024 року визначено суддю Бєльченко Л.А. для розгляду даної справи.

Ухвалою судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 19.12.2023 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про про стягнення недоплаченої суми страхового відшкодування, відкрито провадження у справі та призначено цивільну справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування позову представником позивача зазначено, що 26.06.2023 року в м.Дніпрі по пр. Слобожанському, е/о №540, відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортних засобів «AUDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 , та «FORD TRANSIT», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 . На час дорожньо-транспортної пригоди цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «FORD TRANSIT», реєстраційний номер НОМЕР_2 , застрахована в ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» відповідно до поліса ОСЦПВВНТЗ: №АТ/004314695, котрий діяв на час ДТП.

Постановою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26.09.2023 року визнано винним ОСОБА_2 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАПта притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу.

В результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль ОСОБА_1 - «AUDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

30.06.2023 року представником ОСОБА_1 було направлено на електронну пошту ПАТ «НАСК «ОРАНТА» завірені електронним цифровим підписом повідомлення про ДТП, заяву на виплату страхового відшкодування, запрошення на проведення експертизи та весь необхідний пакет документів.

24.07.2023 року від імені позивача його представником було направлено на електронну пошту ПАТ «НАСК «ОРАНТА» завірені електронним цифровим підписом рахунок з СТО ФОП ОСОБА_3 , копію виписки з Єдиного державного реєсру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців ФОП ОСОБА_3 , копію витягу з реєстру платників єдиного податку ФОП ОСОБА_3

26.09.2023 року ПАТ «НАСК «ОРАНТА» було виплачене страхове відшкодування у розмірі 68 552,56 грн.

04.10.2023 року представником ОСОБА_1 направлено на електронну пошту ПАТ «НАСК «ОРАНТА» запит щодо надання документів, на підставі котрих було оцінено розмір заподіяної шкоди та вимогу щодо доплати страхового відшкодування на підставі висновку експерта ОСОБА_4 №2407/23 від 17.07.202 року, складеного на замовлення позивача ОСОБА_1 . Відповіді на даний запит ПАТ «НАСК «ОРАНТА» не надало, доплату страхового відшкодування не здійснило.

Позивач вважає, що звіт оцінювача ФОП ОСОБА_5 №00-D/13/50 від 01.08.2023 року є неналежним доказом розрахунку матеріальної шкоди, адже оцінювач складав звіт по фото, без особистого огляду, а тому його звіт складено з порушенням п.1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8,5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів.

Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом, а не оцінювачем, який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який призначив експертизу, крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

На думку представника позивача, звіт оцінювача ОСОБА_5 №00-D/13/50 від 01.08.2023 року є неналежним доказом розрахунку матеріальної шкоди та не є допустимим доказом, оскільки представником ПАТ «НАСК «ОРАНТА», який здійснював огляд пошкодженого транспортного засобу був судовий експерт ОСОБА_4 .

Згідно висновку судового експерта ОСОБА_4 №2407/23 від 17.07.2023 року, складеного на замовлення ОСОБА_6 вартість матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу автомобіля «AUDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 301 357,69 грн.

Оскільки ПАТ «НАСК «ОРАНТА» було виплачено 68 552,56 грн., то сума недоплаченого страхового відшкодування, що підлягає стяггненню з відповідача складає 88 947,44 грн., що розраховується наступним чином: 160 000,00 грн. 68 552,56 грн. 2 500,00 грн., де 160 000,00 грн. максимальний ліміт відповідальності страховика за шкоду, заподіяну в результаті пошкодження майна, згідно поліса №АТ/004314695, оскільки вартість відновлювального ремонту згідно висновку експерта ОСОБА_4 складає 259 994,91 грн., а вартість матеріального збитку (з урахуванням втрати товарної вартості) складає 301 357,69 грн., що перевищує ліміт відповідальності страховика; 68 552,56 грн. фактично стплачене страхове відшкодування; 2 500,00 грн. франшиза.

Також представник позивача просив стягнути з відповідача витрати на оплату послуг експерта в розмірі 2 760,00 грн.

З урахуванням зазначеного, представник позивача просив стягнути з ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на користь позивача недоплачену суму страхового відшкодування в розмірі 88 947,44 грн. та на оплату послуг експерта у розмірі 2 760,00 грн.; стягнути з ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на користь позивача судовий збір у розмірі 1 073,60 грн.

В судовому засіданні представник позивача, адвокат Демарчук Н.О., позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Представник відповідача ПАТ «Наск Оранта», адвокат Бабіч Н.А. у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначивши наступне.

Заявою про страхове вiдшкодування, яка прийнята 30.06.2023 року, ОСОБА_1 надав доручення страховику на проведення подальших дій по огляду та оцінці колісного транспортного засобу з метою визначення вартості (розміру) збитку, завданого йому, як власнику колісного транспортного засобу «AUDI A4», реєстраційний номер НОМЕР_3 .

06.07.2023 року експерт страховика провів огляд пошкодженого транспортного засобу, було складено протокол (акт огляду), такими діями страховик повністю виконав вимоги, зазначені п.п. 3.4.3 ст. 34 Закону Украни «Про обов`язкове страхування цивільноправової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Таким чином, станом на 06.07.2023 року (того ж дня), яким датований Протокол огляду ТЗ експертом Дроздовим Ю.В., представник позивача не мав права залучати власного експерта для визначення розмiру шкоди.

Що стосується кандидатури експерта страхової, то згідно з 34.4. тієї ж ст. 34 Закону для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків страховиком та МТСБУ залучаються їх працівники. Страховиком, МТСБУ та потерпілими також можуть залучатися експерти або юридичні особи, у штаті яких є експерти.

Відповідно до ст. 73 ЦПК України, як експерт з питань права може залучатися особа, яка має науковий ступінь та є визнаним фахівцем у галузі права. Рішення про допуск до участі в справі експерта з питань права та долучення його висновку до матеріалів справи ухвалюється судом. Погодження кандидатури експерта з власником потерпілого транспортного засобу Законом №1961-IV не передбачено. Разом з тим, представник відповідача звертає увагу на те, що у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону слід застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу, в той час як Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду держмайна України від 24.11.2003 р. № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 р. N 1335/5/1159) є підзаконним актом.

Суд, вислухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 26.06.2023 року в м.Дніпрі по пр.Слобожанському, е/о №540, відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортних засобів «AUDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 , та «FORD TRANSIT», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 .

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобіль «AUDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , отримав механічні пошкодження.

Постановою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26.09.2023 року визнано винним ОСОБА_2 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАПта притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу.

Відповідно до висновку експерта №2407/23 (товарознавчої експертизи по визначенню вартості матеріального збитку, заподіяного власнику КТЗ) від 17.07.2023 року, складеного судовим експертом Дроздовим Ю.В., вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу замінюваних складових частин (розрахованого в порядку, встановленому законодавством), колісного траснспортного засобу автомобіля «AUDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 225 744,49 грн.; вартість матеріального збитку (з урахуванняфм втрати товарної вартості), заподіяного власнику колісного транспортного засобу автомобіля «AUDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП, складає 301 357,69 грн. (а.с. 28-43).

Як встановлено судом, на час скоєння дорожньо-транспортної пригоди цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «FORD TRANSIT», реєстраційний номер НОМЕР_2 , застрахована в ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» згідно полісу АТ№004314695.

30.06.2023 року представником позичача направлено на електронну пошту ПАТ «НАСК «ОРАНТА» завірені електронним цифровим підписом повідомлення про ДТП, заяву на виплату страхового відшкодування, запрошення на проведення експертизи та весь необхідний пакет документів.

24.07.2023 року від імені позивача його представником було направлено на електронну пошту ПАТ «НАСК «ОРАНТА» завірені електронним цифровим підписом рахунок з СТО ФОП ОСОБА_3 , копію виписки з Єдиного державного реєсру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців ФОП ОСОБА_3 , копію витягу з реєстру платників єдиного податку ФОП ОСОБА_3

26.09.2023 року ПАТ «НАСК «ОРАНТА» виплатило страхове відшкодування у розмірі 68 552,56 грн.

04.10.2023 року представником ОСОБА_1 направлено на електронну пошту ПАТ «НАСК «ОРАНТА» запит щодо надання документів, на підставі котрих було оцінено розмір заподіяної шкоди та вимогу щодо доплати страхового відшкодування на підставі висновку експерта ОСОБА_4 №2407/23 від 17.07.202 року, складеного на замовлення позивача ОСОБА_1 . Відповіді на даний запит ПАТ «НАСК «ОРАНТА» не надало, доплату страхового відшкодування не здійснило.

Згідно Полісу серії АТ №004314695 ліміт за шкоду майну становить 160 000,00 грн.

Відповідно до вимог частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до частини другої ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Згідно з частиною п`ятою цієї статті особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Згідно зі статтею 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Статтею 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» встановлено, що при настанні страхового випадку страховик відповідно до лімітів відповідальності страховика відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, яка була заподіяна у результаті дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну, третьої особи.

Згідно з пунктом 22.1 статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільної відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі Закону) у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю здоров`ю, майну третьої особи.

Відповідно до ч.2 ст.34 Закону протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків.

Частиною 34.4 статті 34 Закону передбачено, що для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків страховиком та МТСБУ залучаються їх працівники. Страховиком, МТСБУ та потерпілими також можуть залучатися аварійні комісари, експерти або юридичні особи, у штаті яких є аварійні комісари чи експерти.

Відповідно до пункту 22.1 статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Статтею 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом МЮ України і Фонду держмайна України № 142/2092 від 24 листопада 2003 року (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) згідно п.п.2.4, 8.3 якої вартість збитку, яка завдана колісному транспортному засобу і яка підлягає відшкодуванню, визначається з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу автомобіля.

Порядок розрахунку розміру шкоди, пов`язаної з пошкодженням транспортного засобу, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, встановлений законодавчо, регламентується Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» та Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженій наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24 листопада 2003 року № 142/5/2092(у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 липня 2009 року № 1335/5/1159) зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/839.

Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів, а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ визначені у Методиці яка застосовується, серед іншого, з метою визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ, визначення вартості відновлювального ремонту КТЗ.

Згідно п. 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).

Відповідно до п. 1.3 вказаної Методики, вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Тому, з урахуванням вимог п. 1.3 даної Методики слід дійти висновку, що будь-який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку.

Однією з головних вимог, передбачених Методикою, є особистий огляд колісних транспортних засобів оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики.

Відповідно до п. 5.5 Методики, під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; в) установити пробіг за одометром; г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Згідно з п. 8.1, 8.5 вказаної Методики, для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.

За результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. У разі проведення судової автотоварознавчої експертизи за результатами здійснення відповідних досліджень експерт складає висновок експерта. У разі виконання судовим експертом відповідно дочастини шостоїстатті 13 Закону України "Про судову експертизу" оцінки на договірних засадах з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, він складає висновок експертного дослідження з урахуванням особливостей його оформлення згідно із законодавством (п. 4.3 Методики).

Наведені вище норми Методики, вказують на те, що за результати огляду ТЗ оформлюються оцінювачем (експертом) відповідним документом: звітом про оцінку майна (якщо він складається оцінювачем), експертним дослідженням або висновком експерта (якщо складається судовим експертом).

Відповідно п. 5.1 Методики товарознавчої експертизита оцінки колісних транспортнихзасобів від 24.11.2003№ 142/5/2092(надалі Методика), Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження. Тобто, визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено відповідачем), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

При виплаті страхового відшкодування страхова компанія (відповідач) керувалась звітом оцінювача ОСОБА_5 №00-D/13/50 від 01.08.2023 року.

Отже висновок вказаного оцінювача складений з очевидним порушенням вимог п.п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки оцінювач ОСОБА_5 , який складав звіт про оцінку збитку, особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб.

Доказів того, що вказаний оцінювач ОСОБА_5 має свідоцтво судового експерта, яке надавало б йому право складати висновки експертного дослідження без особистого огляду об`єкта дослідження, суду не надано. В той же час, представником відповідача надано копію сертифіката №807/20 суб`єкта оціночної діяльності від 08.09.2020 року, виданого Фондом державного майна на ім`я ОСОБА_5 за напрямком оцінки майна, щодо якого дозволена практична оціночна діяльність 1. Оцінка об`єктів у матеріальній формі; спеціалізація в межах напрямів оцінки 1.3. Оцінка колісних транспортних засобів. Вкзане підтверджує, що висновок вказаного оцінювача складений з очевидним порушенням вимог п.п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки ОСОБА_5 мав право складати звіт лише на підставі особистого огляду транспортного засобу «AUDI», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Варто також зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Відповідно ч. 2 ст. 11 вказаного Закону замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб.

Водночас, позивачем надано висновок експерта №2407/23 (товарознавчої експертизи по визначенню вартості матеріального збитку заподіяного власнику КТЗ) від 17.07.2023 року, складеного судовим експертом Дроздовим Ю.В., який діяв на підставі свідоцтва №544 від 30.05.2014 року, виданого на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України.

Оскільки власник пошкодженого майна не ініціював проведення оцінки свого майна іншим суб`єктом оціночної діяльності, окрім судового експерта ОСОБА_4 , який безпосередньо оглядав пошкоджений ТЗ позивача, дії страхової компанії щодо використання Звіту про оцінку майна, який був складений оцінювачем ОСОБА_5 при розрахунку страхового відшкодування, порушують вимоги діючого законодавства і в цій частині.

Таким чином, оскільки страховиком при виплаті позивачу страхового відшкодування було взято за основу Звіт про оцінку майна, який складено з порушенням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а тому звіт №00-D/13/50 від 01.08.2023 року про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу складеному ФОП ОСОБА_5 не є належним та допустимим доказом у розумінні статей 77,78 ЦПК України.

Крім цього, Велика Палата Верховного Суду, у постанові від 27.03.2019 року по справі №752/16797/14-ц (п.п. 44, 45) сформувала правовий висновок про неналежність такого доказу, як звіт про оцінку майна, який особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб.

Також у постановах Верховного Суду від 15.10.2020 року у справі № 917/628/17, від 07.04.2021 року у справі № 753/3055/18 від 20.03.2019 року по справі № 607/14918/15-ц, від 16.05.2019 року по справі № 202/7844/16-ц, та від 04.09.2019 року по справі № 703/4445/15-ц сформована правова позиція по подібним справам, яка повністю узгоджується з позицією сторони позивача, щодо неможливості брати до уваги Звіт експерта авто-товарознаця, який особисто не оглядав транспортний засіб.

Оскільки розмір страхового відшкодування перевищує встановлені ліміти відповідальності страховика за шкоду заподіяну майну потерпілим особам, а саме, 160 000,00 грн., то саме відповідач є зобов`язальним суб`єктом перед позивачем в частині належного виконання покладених на нього Законом обов`язків.

Судом вставнолено, що ПАТ «НАСК «ОРАНТА» було виплачено 68 552,56 грн. В такому разі сума недоплаченого страхового відшкодування, що підлягає стягненню з відповідача складає 88 947,44 грн. = 160 000,00 грн. 68 552,56 грн. 2 500,00 грн., де 160 000,00 грн. максимальний ліміт відповідальності страховика за шкоду, заподіяну в результаті пошкодження майна, згідно поліса АТ№004314695, оскільки вартість відновлювального ремонту згідно висновку експерта ОСОБА_4 складає 259 994,91 грн., а вартість матеріального збитку (з урахуванням втрати товарної вартості) складає 301 357,69 грн., що перевищує ліміт відповідальності страховика; 68 552,56 грн. фактично сплачене страхове відшкодування; 2 500,00 грн. франшиза.

Таким чином з ПАТ «НАСК «ОРАНТА» на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню решта суми страхового відшкодування у розмірі 88 947,44 грн. в межах встановленого полісом АТ№004314695 ліміту за шкоду майну, та у відповідності до висновку судового експерта ОСОБА_4 №2407/23 від 17.07.2023 року.

Судом також встановлено, що ОСОБА_1 самостійно звернувся до суб`єкта оціночної діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 стосовно проведення ним оцінки вартості матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу, оскільки її звернення до відповідача було проігноровано. За проведення експертного висновку позивачем сплачено 2 760 грн. (а.с.44).

Відповідно до ст.34.3. Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», якщо представник страховика (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження).

З урахуванням наведеного, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на оплату послуг експерта у розмірі 2 760,00 грн.

Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст. 4,5, 10, 12,81,141, 259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ) недоплачену суму страхового відшкодування у розмірі 88 947 (вісімдесят вісім тисяч дев`ятсот сорок сім) грн. 44 (сорок чотири) коп.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ) витрати на оплату послуг експерта у розмірі 2 760 (дві тисячі шістдесят) грн.; витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 073 (тисяча сімдесят три) грн. 60 (шістдесят) коп., а разом 3 833 (три тисячі вісімсот тридцять три) грн. 60 (шістдесят) коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Бєльченко Л.А