Справа № 643/4751/24
Провадження № 2/643/2764/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.10.2024 м.Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Афанасьєва В.О.,

за участю секретаря судового засідання Ткаченко В.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до Московського районного суду м.Харкова про встановлення юридичного факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною тіткою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та визнання за ОСОБА_2 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла рідна тітка позивача - ОСОБА_5 . Після її смерті відкрилася спадщина, в тому числі на нерухоме майно, що знаходиться на території міста Харків - квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . Позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 до нотаріальної контори. 11.11.2022 постановою приватного нотаріуса ХМНО Харченко Л.Л. відмовлено у видачі свідоцтва про право на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що із поданих документів не простежується родинні відносини ОСОБА_5 та ОСОБА_2 . З метою захисту спадкових прав, позивач змушена звертатися до суду із позовом про встановлення фату родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_5 та визнання права власності в порядку спадкування за законом на вищезазначену квартиру, що належала ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 04.07.2023 залучено в якості співвідповідача по справі Харківську міську раду.

До початку судового засідання від представника позивача адвоката Савченко О.В. до суду надійшла заява, у якій вона просила проводити розгляд справи за відсутності представника, позовну заяву підтримала та просила задовольнити.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи сповіщалася у встановленому законом порядку, надав заяву в якій просив справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги визнав.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, вислухавши свідків, суд дійшов наступного висновку.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 8).

Після її смерті відкрилася спадщина, в тому числі на нерухоме майно, що знаходиться на території міста Харків - квартира за адресою: АДРЕСА_2 .

04.11.2021 року позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 до приватного нотаріуса ХМНО Харченко Л.Л. За заявою позивача було заведено спадкову справу № 220/2021. Із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 ніхто не звертався, хоча за життя ОСОБА_5 склала заповіт на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 60).

11.11.2022 постановою приватного нотаріуса ХМНО Харченко Л.Л. відмовлено у видачі свідоцтва про право на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що із поданих документів не простежується родинні відносини ОСОБА_5 та ОСОБА_2 (а.с. 12).

Встановлення факту родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_5 безпосередньо породжує юридичні наслідки - право на спадщину, оскільки позивач є спадкоємцем другої черги.

Померла ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною тіткою по лінії батька позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується наступними документами: копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ; копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 ; копією акту комісії Печанівського округу Миропільської селищної ради, згідно якої у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , було троє дітей: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , та ОСОБА_5 ; витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, відповідно до якого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 22.09.2011 року уклала шлюб з ОСОБА_11 , прізвище нареченої після укладення шлюбу « ОСОБА_12 ».

Із вказаних документів вбачається, що ОСОБА_2 (до шлюбу ОСОБА_10 ), є дочкою ОСОБА_13 , рідного брата ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_8 та був сином ОСОБА_7 та ОСОБА_14 .

Відповідно до архівної довідки № Т-6648/02 від 19.11.2021, до Державного архіву Житомирської області, книга реєстрації актових записів про народження по Печанівській сільраді Любарського району за 1931 рік на зберігання до Державного архіву Житомирської області не надходила, тому підтвердити дату народження ОСОБА_8 неможливо.

Таким чином, відсутній актовий запис про народження ОСОБА_8 , що і було причиною винесення нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, однак всі вищезазначені документи у взаємозв`язку опосередковано підтверджують факт родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_5 .

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_15 та ОСОБА_16 пояснили суду, що ОСОБА_2 дійсно була рідною племінницею ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним (частина 4 статті 41 Конституції України).

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Статтею 1266 ЦК України визначено, що за правом представлення племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку може бути встановлений факт родинних відносин між фізичними особами, а також можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, суд дійшов висновку, що з метою реалізації права на спадщину ОСОБА_2 , слід встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною тіткою ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до статті 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов`язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, а нотаріус зобов`язаний прийняти таку довідку разом із іншими правовстановлюючими документами для видачі свідоцтва про право на спадщину. Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини.

Разом з тим, як встановлено судом, квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_5 на праві власності на житло від 23.12.1996 року (а.с. 11).

Таким чином, суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання за позивачем в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , як передчасно заявлену, оскільки позивач має правовстановлюючі документи на вказану квартиру, а тому нотаріус повинен вирішити питання щодо видачі свідоцтва про право на спадщину.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 141, 264, 265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задовольнити частково.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною тіткою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В іншій частині позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції з 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Московський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНН: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_3 , АДРЕСА_4 .

Відповідач: Харківська міська рада, , 61003, м. Харків, майдан Конституції, буд.7.

Суддя: В.О. Афанасьєв