Провадження №2/463/2153/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 листопада 2024 року суддя Личаківського районного суду м. Львова Мармаш В.Я., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування житлом та встановлення порядку користування ним, -

ВСТАНОВИВ:

позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом. Крім того, просив звільнити його від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 30 ЦПК України справа підсудна Личаківському районному суду м. Львова, однак вивчивши позовну заяву суд дійшов висновку, що існують підстави для залишення позовної заяви без руху, оскільки така подана з порушенням вимог ст.175, 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, поданого фізичною особою сплачується в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) станом на 01.01.2024 року.

Оскільки позивачем при поданні позовної заяви заявлено дві вимоги немайнового характеру, а тому розмір судового збору, необхідного для сплати позивачем становить 2 422,40 гривень (1 211,20 + 1 211,20).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем у тексті позовної заяви викладено клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», як учасника бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 або відстрочення сплати такого до ухвалення рішення у справі.

У свою чергу, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні даного клопотання з огляду на наступне.

Відповідно до п.13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Як вбачається з позовної заяви, предметом позову є усунення перешкод у користування житлом та встановленні порядку користування ним, що не пов`язане з порушенням права позивача як учасника бойових дій.

Більш того, сама собою наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати судового збору з усіх категоріях справ.

Як вбачається з ухвали Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05.09.2023 у справі №380/1139/23:

«…вимоги позивача не пов`язані з порушенням його прав саме як учасника бойових дій, а відтак він не звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір». Тож цей збір має бути сплачений на загальних підставах.

Аналогічна правова позиція щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження № 14-730цс19), а також у постановах Верховного Суду від 21 квітня 2021 року у справі № 240/8644/20, від 16 лютого 2022 року у справі № 560/4971/21, від 26 травня 2022 року у справі № 640/14577/20, від 08 березня 2023 року у справі № 701/589/22».

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, єдиною підставою для звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

При цьому, звільнення від сплати судового збору чи відстрочення або розстрочення його сплати, зменшення розмір судового збору або звільнення від його сплати є правом, а не обов`язком суду.

В контексті звільнення сплати судового збору слід зазначити, що майновий стан сторони має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Вказані обставини є важливими чинниками при визначенні того, скористалася ця особа своїм правом доступу до суду чи ні та чи мала "розгляд судом".

Враховуючи наведене вище, що позивач є працездатною особою, не є інвалідом І-ІІІ групи, має у власності нерухоме майно у м. Львові, враховуючи, що жодних актуальних документів щодо майнового стану на 2024 ним до суду не подано, беручи до уваги дотримання балансу між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, позивачу слід відмовити у відстроченні сплати судового збору.

Таким чином, оскільки позивачем не сплачено судовий збір при поданні позовної заяви до суду, останній має сплатити такий у розмірі 2 422,40 грн.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені статтями 175 і 177цього Кодексу, сплатять необхідну суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачі не усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору або відстрочення сплати такого до ухвалення рішення - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування житлом та встановлення порядку користування ним - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали, а саме: долучити документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі;

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали. У випадку їх не усунення позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду в порядку та строки передбачені ст. ст. 353, 354, 355 ЦПК України.

Суддя: Мармаш В.Я.