Провадження № 2-во/761/237/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.,

при секретарі судового засідання: Яцишина А.О.,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Савицької Дарини Олександрівни про виправлення описки у судовому рішенні в рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року по справі №761/22255/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2024 року п справі 761/22255/24 за позовом позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задоволено. Шлюб між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) зареєстрований 25 квітня 2009 року Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 272, - розірвано. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

19.11.2024 до Шевченківським районним судом м. Києва надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Савицької Дарини Олександрівни про виправлення описки у якій остання просила суд: виправити описку у другому, восьмому та п`ятнадцятому абзацах описової частини рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року по справі №761/22255/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме:

- у другому абзаці описової частини судового рішення виправити на: «Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 25 квітня 2009 року між ОСОБА_3 (у шлюбі - ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що було зроблено актовий запис №272 та видано свідоцтво про шлюб. Від шлюбу позивачка та відповідач мають двох неповнолітніх синів: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .»;

- у восьмому абзаці описової частини рішення виправити на: «До суду надійшла заява відповідача ОСОБА_2 у якій він просив суд провести розгляд вказаної справи без його участі, не заперечує проти задоволення позову.»;

- у абзаці п`ятнадцятому описової частини рішення вказати вірно номер свідоцтв про народження - «НОМЕР_3», «НОМЕР_4».

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про виправлення описки підлягає частковому задоволенню виходячи із наступного.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У відповідності до правового висновку Верховного суду у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, матеріали справи у вказаній справі, суд прийшов до висновку, що заява представника позивача про виправлення описки підлягає частковому задоволення задоволенню, оскільки судом дійсно було допущено описки в описово-мотивувальній частин рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2024 року п справі 761/22255/24, які підлягають виправленню, а саме:

-у восьмому абзаці описово-мотивувальної частини вказаного рішення помилково невірно вказано прізвище та ініціали відповідача - « ОСОБА_6 », замість вірного - « ОСОБА_2 »;

-у п`ятнадцятому абзаці описово-мотивувальної частини рішення помилково невірно вказано номер випису з книги реєстрації ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - «НОМЕР_5», замість вірного - «НОМЕР_6»;

-у п`ятнадцятому абзаці описово-мотивувальної частини рішення помилково невірно вказано номер витягу із актового запису про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , - «НОМЕР_8», замість вірного - «НОМЕР_7».

Разом з тим, суд приходить до висновку, що заява в іншій частині задоволенню не підлягає, оскільки зазначена описка у другому абзаці рішення містить інформацію, яку заявниця визначила, як «тавтологія» не є опискою яка має істотний характер, є виключно механічною помилкою, що не спотворює текст судового рішення від 21.10.2024 у вказаній справі та не призводить до його невірного сприйняття.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 269, 352, 353, 354, ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Савицької Дарини Олександрівни про виправлення описки у судовому рішенні в рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року по справі №761/22255/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити частково.

Виправити описки в описово-мотивувальній частині рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2024 року по справі №761/22255/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме:

-у восьмому абзаці описово-мотивувальної частини вказаного рішення вказати вірно прізвище та ініціали відповідача - « ОСОБА_2 », замість невірного - « ОСОБА_6 »;

-у п`ятнадцятому абзаці описово-мотивувальної частини рішення вказати вірно номер випису з книги реєстрації ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - «НОМЕР_6», замість невірного -«НОМЕР_8»

-у п`ятнадцятому абзаці описово-мотивувальної частини рішення вказати вірно номер витягу із актового запису про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - «НОМЕР_7», замість невірного -« НОМЕР_8».

В задоволенні іншої частини заяви, - відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.261 ЦПК України.

Суддя: