БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/225/24
Справа № 356/405/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н А

25.07.24 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на частку в спільному майні подружжя та визнання права власності на майно в порядку спадкування

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшла вказана вище позовна заява. Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 25.06.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків.

Копія даної ухвали доставлена до електронного кабінету представника позивача у підсистемі «Електронний суд», в силу вимог частин 5-7 статті 272 ЦПК України вважається врученою в цей день позивачу та її представнику.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 14 ЦПК України суд направляє судові рішення учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи (частина сьома статті 14 ЦПК України, пункт 17 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21).

У відповідності до положень частини п`ятої статті 272 ЦПК України, якщо судове рішення ухвалено поза межами судового засідання, копія судового рішення надсилається в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно з частиною 11 статті 272 ЦПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно з вимогами ч. 7 ст. 272 ЦПК України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Представником позивача адвокатом Вак О. В. на виконання зазначених в ухвалі суду недоліків надійшла заява, в якій остання підтвердила, що отримала копію вказаної вище ухвали суду від 25.06.2024 через підсистему «Електронний суд». На виконання вимог суду надала довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 08.07.2024 за № 201-08051751, відповідно до якої вартість спірного домоволодіння з приміщенням для індивідуальної трудової діяльності становить 7 424 224,85 грн. Щодо вимог ухвали про засвідчення копій доданих до позовної заяви документів зазначила, що позовна заява була подана до суду через підсистему «Електронний Суд», тому всі копії документів засвідчені її електронним цифровим підписом, що прирівнюється до власноручного підпису. Додаткове засвідчення копій цивільного процесуальним кодексом не вимагається. Також зазначила щодо наявності у позивача та інших осіб оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви. Крім того, на виконання вимог ухвали додала копії договору про надання послуг мобільного зв`язку від 07.11.2001, посвідчення № НОМЕР_1 від 14.07.2023, а також квитанцію про сплату судового збору в сумі 16 351, 20 грн. За таких обставин, просила врахувати дану заяву, подані документи та прийняти позов до розгляду.

Проаналізувавши матеріали поданої заяви, суд прийшов до висновків про неусунення всіх зазначених в ухвалі Березанського міського суду Київської області від 25.06.2024 недоліків.

Так, всупереч вимогам ухвали суду від 25.06.2024 про залишення позовної заяви без руху, на обґрунтування ціни позову представником позивача ОСОБА_4 надано довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 08.07.2024 за № 201-08051751, відповідно до якої вартість спірного домоволодіння з приміщенням для індивідуальної трудової діяльності становить 7 424 224,85 грн.

Разом з тим, вказані доводи представника позивача є безпідставними, а надана довідка не є належним документом, який підтверджує ціну пред`явленого позову, з огляду на наступне.

Так, як було зазначено в ухвалі суду від 25.06.2024, ціна позову є дійсною вартістю спірного майна на момент пред`явлення позову та визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Пунктом 3 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України № 1440 від 10.09.2003, розмежовано поняття ринкової та оціночної вартості майна та встановлено, що ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу; оціночна вартість - це вартість, яка визначається за встановленими алгоритмом та складом вихідних даних.

Порядок ведення єдиної бази даних звітів про оцінку затверджено Наказом Фонду державного майна України № 658 від 17.05.2018 (далі Порядок).

У відповідності до положень п.п. 1,2 розділу І Порядку встановлено, що цей Порядок визначає механізм ведення Фондом державного майна України Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України.

Для цілей цього Порядку об`єктом оцінки є нерухоме майно, що належить платнику податку - фізичній особі, та вартість яких підлягає визначенню відповідно до Податкового кодексу України (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ вказаного Порядку електронне визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, розраховане Модулем Єдиної бази, здійснюється на запити фізичних або юридичних осіб у випадках, визначених Податковим кодексом України.

За змістом п.п. 2, 4-5 розділу ІІІ Порядку, на підставі внесених особою до сервісу електронного визначення оціночної вартості даних про об`єкт нерухомості Модуль Єдиної бази розраховує оціночну вартість такого об`єкта. За результатом визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості Модулем формується довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості відповідно до додатка 2 цього Порядку, з автоматичним присвоєнням кожній довідці унікального реєстраційного номера.

З викладеного вище випливає, що довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості, сформована модулем Єдиної бази автоматично на підставі мінімальних стандартизованих даних про об`єкт нерухомого майна, що включає в себе відомості про загальні категорії, зокрема, тип об`єкта, адресу місця розташування, площу, рік побудови, та не враховує конкретні особливості об`єкта, технічний стан, якість внутрішнього оздоблення та інші фактори, що впливають на його дійсну вартість, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Окрім того, як прямо зазначено у вказаному Порядку, оціночна вартість майна застосовується лише для цілей оподаткування доходів майна фізичних осіб від продажу власного майна чи отриманого за іншими правочинами, а також прийняття майна у спадок та застосовується у випадках, визначених Податковим кодексом України.

За таких обставин, суд надана представником позивача довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 08.07.2024 не є належним документом, що підтверджує дійсну вартість спірного майна на момент пред`явлення позову та, відповідно, дійсну ціну позову, тому відхиляється судом з наведених вище підстав.

Отже, станом на 25.07.2024 недоліки позовної заяви в повному обсязі усунуті не були.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України, у випадку, якщо позовну заяву ухвалою суду було залишено без руху, та позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу (ч. 6 ст. 185 ЦПК України).

Враховуючи вказане, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12-14, 175, 177, 185, 187, 272 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на частку в спільному майні подружжя та визнання права власності на майно в порядку спадкування - визнати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає чинності після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І. О. Капшученко