Справа № 307/3152/19
Провадження № 22-ц/4806/716/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

17 липня 2024 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадаструу Закарпатській області на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 13 травня 2024 року у справі №307/3373/19 за позовом ДП «Ліси України» до Головного управління Держгеокадаструу Закарпатській області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним та скасування наказу ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області про передачу у власність земельної ділянки, та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння, -

в с т а н о в и в :

17.06.2024 Головного управління Держгеокадаструу Закарпатській області 23.02.2024 (відповідно до штемпелю на потовому конверті) подав апеляційну скаргу на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 13 травня 2024 року у справі №307/3373/19.

Втім, вказана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Отже, законом визначені процесуальні строки апеляційного оскарження судового рішення, а також підстави, відповідно до яких строк може бути поновлений в разі його пропуску.

Як вбачається з матеріалів справи, 13 травня 2024 у цій справі постановлено оскаржуване рішення суду. Відтак, тридцятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали починає спливати з наступного дня після відповідної календарної дати і триває до 12.06.2024 року включно.

Апеляційну скаргу подано апелянтом 17.06.2024 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду. При цьому скаржник не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки вважає такий не пропущеним, так як копію рішення ним отримано 17.05.2024 через Електронний суд.

Несвоєчасне отримання копії судового рішення не змінює визначений законом строк і порядок апеляційного оскарження, а може бути лише підставою для його поновлення у разі подання відповідної заяви.

Відповідно до ч.ч. 1,4 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Тобто, реалізація учасником справи наданого права на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду здійснюється шляхом подання ним заяви про поновлення процесуального строку.

Враховуючи викладене, суд позбавлений повноважень поновити строк на апеляційне оскарження з власної ініціативи, а лише за наявності відповідної заяви особи, яка подає апеляційну скаргу.

У відповідності до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити апелянта та надати йому строк на протязі десяти днів з дня отримання ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду разом із доказами, що підтверджують дату отримання оскаржуваного судового рішення.

У разі вирішення питання про поновлення строку, апеляційна скарга буде залишена без руху також з підстав невідповідності вимогам пункту 3 частини другої та пунктам 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України, оскільки в апеляційній скарзі не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) та не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, в апеляційній скарзі зазначено відомості щодо позивача ДП «Брустурянське лісомисливське господарство» тоді як відповідно до протокольної ухвали Хустського районного суду від 09.05.2023 вказаного позивача у справі замінено на ДСГП «Ліси України», відтак скаржник не вірно зазначив відомості про позивача (а.с.115 том 2).

Щодо судового збору слід зазначити наступне.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1, 2 п. 1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви: 1) майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) позовної заяви немайнового характеру, яка подана: юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову визначається: ...2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України).

Відповідно до Довідки ТОВ "Земля і право" вих № 7 від 23.09.2019 вартість 1 м. кв. землі з цільовим призначенням "Для ведення особистого селянського господарства" на території Лопухівської сільради Тячівського району Закарпатської області (за межами населеного пункту) складає 2,02 грн. (а.с.30 том 1). Відтак, ринкова вартість об`єкта нерухомого майна - земельної ділянки з кадастровим номером :09:001:0030 площею 1,7686 га, що розташована за межами населеного пункту на території Лопухівської сільської ради Тячівського району Закарпатської області складає 1,7686 га = 17686 м2 * 2,02 грн =35725,72 грн.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1921,00 грн.

Підпунктом 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За таких обставин, скаржнику за подання апеляційної скарги слід судовий збір у розмірі 5763,00 грн ((1921+1921)*150%), який повинен бути внесений або перерахований за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів:ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37975895;

Банк одержувача:Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998 ;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом_______, на рішення від_____,

по справі___, Закарпатський апеляційний суд.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст. 356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

З огляду на викладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржника та надати йому строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, шляхом приведення апеляційної скарги у відповідність вимогам ст. 356 ЦПК України із зазначенням всіх учасників справи та долученням копій апеляційної скарги для всіх сторін та шляхом оплати судового збору.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадаструу Закарпатській області на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 13 травня 2024 року у справі №307/3373/19 - залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений судом строк в частині поновлення строку у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено; у разі несплати судового збору апеляційна скарга буде вважатись неподаною і повернеться особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г.Собослой