Справа №443/650/24
Провадження №2/443/339/24
УХВАЛА

судового засідання

25 листопада 2024 року Жидачівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого-судді Сливки С.І.,

за участю секретаря Кушнір М.І.,

прокурора ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Юрчака В.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Жидачеві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Першого заступника керівника Стрийської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Журавненської селищної ради до ОСОБА_2 про визнання договору оренди землі недійсним, повернення земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В :

Перший заступник керівника Стрийської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Журавненської селищної ради звернувся до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом, в якому просить: визнати недійсним договір оренди землі б/н від 24.09.2021, укладений між Журавненською селищною радою та ОСОБА_2 на підставі рішення 9 сесії VIII скликання Журавненської селищної ради № 9-205 від 26 серпня 2021 року, щодо надання у строкове платне користування земельної ділянки для городництва загальною площею 8 га, з кадастровим номером :02:000:2020, розташованої на території с.Антонівка, Журавненської селищної ради, (колишнього Жидачівського) Стрийського району, Львівської області; зобов`язати ОСОБА_2 повернути Журавненській селищній раді Стрийського району Львівської області земельну ділянку загальною площею 8 га з кадастровим номером :02:000:2020, розташовану на території с.Антонівка, Журавненської селищної ради, (колишнього Жидачівського) Стрийського району, Львівської області. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100).

11.09.2024 представником відповідача адвокатом Юрчак В.В. подано клопотання про залишення позову без розгляду. Подане клопотання мотивує тим, що в даній справі у першого заступника Стрийської окружної прокуратури у Львівській області відсутні підстави для звернення в інтересах держави в особі Журавненської селищної ради до суду, покликаючись на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 15.09.2020 у справі №469/1044/17. Позиція прокурора про те, що цей орган є стороною (представником сторони) правочину, про недійсність якого вона стверджує, є хибною, оскільки така позиція не враховує, що згідно з обставинами справи не виключається, що вказаний орган місцевого самоврядування сам є учасником спірних правовідносин і порушником інтересів держави, а відтак визначення цього органу позивачем суперечить принципу розумності.

Таким чином, прокурором не виконано вимоги щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області згідно ч.4 ст.56 ЦПК України.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав подане клопотання про залишення позову без розгляду, з підстав викладених у письмовому клопотанні.

Прокурор в судовому засіданні заперечив клопотання про залишення позову без розгляду з мотивів безпідставності.

Представник Журавненської селищної ради в судове засідання не з`явився, подав заяву, згідно якої просить провести судове засідання без його участі.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши прокурора та представника відповідача, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч.4 ст.58 ЦПК України, держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

У постанові Великої Палати Верховного Суду 27 лютого 2019 року у справі № 761/3884/18, провадження№ 14-36цс19 зазначено, що у судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно положень ч.5 ст.56 ЦПК України, у разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Судом встановлено, що предметом спору в даній справі є визнання договору оренди землі від 24.09.2021, який укладений між Журавненською селищною радою та ОСОБА_2 на підставі рішення 9 сесії VIII скликання Журавненської селищної ради № 9-205 від 26 серпня 2021 року, щодо надання у строкове платне користування земельної ділянки для городництва загальною площею 8 га, з кадастровим номером :02:000:2020, розташованої на території с.Антонівка, Журавненської селищної ради, (колишнього Жидачівського) Стрийського району, Львівської області недійсним.

Згідно із п.3 ст.131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами справи підтверджується, що спірна земельна ділянка належить на праві власності Журавненській селищній раді Стрийського району Львівської області.

Відповідно до ч.2 ст.2 Земельного кодексу України, суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади.

Суб`єктами права власності на землю є, зокрема територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, - на землі комунальної власності (п.б ст.80 Земельного кодексу України).

Таким чином, первинним суб`єктом місцевого самоврядування та суб`єктом права комунальної власності є територіальна громада. З огляду на те, що порушення інтересів територіальної громади у цій справі відбулося внаслідок укладення органом місцевого самоврядування спірного договору оренди земельної ділянки, прокурор звернувся до суду як позивач в інтересах держави, що виражаються в інтересах частини Українського народу - членів територіальної громади, яка є власником земельної ділянки.

Порушення інтересів держави полягає також у тому, що внаслідок незаконного розпорядження землею порушуються і суспільний інтерес на законний обіг землі, як національного багатства, і положення законодавства України щодо обов`язків органів влади та місцевого самоврядування діяти в межах своїх повноважень та у порядку передбаченому законом.

Недотримання такого порядку призводить до свавілля відповідних органів та знищення правового порядку у державі.

Подання позову прокурором за умови допущення порушень з боку органу місцевого самоврядування є єдиним ефективним засобом захисту порушених інтересів держави та відновлення правопорядку.

У цьому випадку прокурор виступає не як альтернативний, а як єдиний можливий суб`єкт звернення до суду, забезпечуючи принцип рівності сторін у процесі шляхом здійснення представництва інтересів держави у суді та усунення виниклої невигідності у становищі між сторонами правовідносин.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19), з метою, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставою для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Тобто, за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави і в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу вправі заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем. У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі компетентного органу як сторони правочину має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів, не реагуючи на повідомлення прокурора про наявність підстав для звернення до суду (висновок Великої Палатои Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18.

Оскаржуючи правочин щодо розпорядження майном прокурор вправі звернутися до суду в інтересах держави в особі відповідного органу, зокрема тоді, коли цей орган є стороною (представником сторони) правочину, про недійсність якого стверджує прокурор (висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17).

Як вбачається із змісту позовної заяви, прокурор, обґрунтовуючи представництво інтересів держави покликався на те, що Стрийська окружна прокуратура Львівської області, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави, зверталася із відповідним запитом до Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області на що отримала відповідь про те, що Журавненська селищна рада не буде звертатись до суду про визнання договору оренди землі недійсним.

У зв`язку із цим, Стрийською окружною прокуратурою Львівської області листом повідомлено Журавненську селищну раду про те, що ними буде пред`явлено в інтересах держави позов до ОСОБА_2 про визнання договору оренди землі недійсним, повернення земельної ділянки.

При відкритті провадження у цій справі, судом було надано оцінку доводам прокурора щодо звернення до суду в інтересах держави в особі Журавненської селищної ради, підстав для залишення позовної заяви без руху або повернення не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та суб`єктний склад сторін, суд дійшов переконання про необґрунтованість поданого клопотання, а тому таке задоволенню не підлягає .

Керуючись ст.ст. 257, 258-260 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 28 листопада 2024 року.

Головуючий суддя С.І. Сливка