26.07.2024 Справа № 363/1377/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

судді Олійник С.В.,

за участі секретаря Онопрієнка І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Вишгородського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач звернулася до Вишгородського районного суду Київської області із позовом про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позову посилається на те, що 04.09.2013 року зареєстровано шлюб між позивачем та відповідачем. Від шлюбу мають спільних дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначає, що їх спільне сімейне життя не склалося, сторони фактично припинили шлюбні відносини, тривалий час проживають окремо, не ведуть спільний побут. Відносини з відповідачем не склалися, оскільки вони мають різні погляди на життя, між ними відсутнє взаєморозуміння. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливе, призведе до негативного впливу на позивача та його життя а тому просить розірвати шлюб.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.04.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 09.05.2024 року провадження у справі зупинено, надано сторонам строк для примирення терміном 2 місяці.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 26.07.2024 року провадження у справі відновлено, оскільки строк для примирення сплив, повідомлень про примирення сторін до суду не надходило.

Позивач у судове засідання не з`явилася, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву, у якій просила розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлений належним чином, подав до суду заяву, у якій просив суд проводити розгляд справи за його відсутності та прийняти рішення по справі на розсуд суду.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що сторони не скористалися правом брати участь у судовому засіданні, суд розглядає цивільну справу за наявними у справі матеріалами.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, об`єктивно оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, дійшов наступного.

Судом встановлено, сторони знаходяться у шлюбі з 04.09.2013, шлюб зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис №1127. (а.с. 17)

Від шлюбу мають малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 та свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 відповідно. (а.с. 15-16)

На підставі ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась, оскільки сторони не проживають разом, не мають взаємних прав та обов`язків. Отже, подальше збереження шлюбу суперечить, як інтересам позивача так і відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи задоволення позовних вимог у повному обсязі з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати по сплаті судового збору у 1211,20 грн.

Керуючись 258, 263-265, 268 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 04.09.2013 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1127.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211 гривень 20 копійок.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд, або безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя С.В. Олійник