ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8018/24 Справа № 216/6854/23 Суддя у 1-й інстанції - Кузнецов Р.О. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів Бондар Я.М., Корчистої О.І.,

за участю секретаря судового засідання Юрченко Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу № 216/6854/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 31 травня 2024 року, ухвалене у складі судді Кузнецова Р.О., -

ВСТАНОВИВ:

В жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини. Обґрунтовуючи позов, зазначила, що з 2006 року проживала з ОСОБА_3 однією родиною без реєстрації шлюбу, мали спільний побут, облаштовували будинок, проживали як подружжя. Позивач продала свій будинок та всі виручені кошти від продажу вклала в облаштування будинку ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 раптово помер. Похованням займалася позивач, їй було видано свідоцтво про смерть. У померлого є донька, ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач звернулась до нотаріуса, але 24 липня 2023 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю факту родинних стосунків у позивачки та покійного, та повідомила, що до неї звернувся із заявою спадкоємець першої черги.

Встановлення факту проживання як чоловіка та дружини однією родиною необхідно для вирішення питання про спадкування після смерті чоловіка.

Просила встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини ОСОБА_4 з ОСОБА_1 з 2006 року та на день смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 31 травня 2024 року позовну заяву залишено без розгляду.

В поданій апеляційній скарзі позивач просить ухвалу суду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що залишення позовних вимог без розгляду є помилковим, оскільки в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення позивача про дату, час та місце судового засідання, через що позивачу було обмежено доступ до правосуддя.

Від представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_6 на адресу апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він вважає ухвалу суду першої інстанції законною і обґрунтованою, оскільки належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився та не повідомив про причини неявки, у зв`язку з чим апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_6 заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду повідомлена у встановленому законом порядку, до суду апеляційної інстанції надала заяву про розгляд апеляційної скарги без її участі.

Заслухавши доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції обґрунтовував свої висновки тим, що неявка в підготовчі судові засідання позивача, яка належним чином повідомлялась про час та місце проведення підготовчого судового засідання є її волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права безпосередньої участі у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав.

При цьому суд виходив з того, що поважність причин неявки в судове засідання пов`язується лише з першою неявкою, а при повторній неявці позов залишається без розгляду не залежно від причин такої неявки.

Такі висновки суду першої інстанції є помилковими та такими, що не відповідають обставинам та даним, які містяться в матеріалах справи і вимогам процесуального закону.

Згідно з частинами третьою сьомою статті 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до частини тринадцятої статті 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з пунктом 2 Порядку надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 23 січня 2023 року №28, надсилання учасникам судового процесу судових повісток, повідомлень і викликів в електронній формі (далі судові виклики) здійснюється шляхом направлення в месенджері за допомогою програмного додатка або SMS-повідомлення за допомогою автоматизованої системи документообігу суду (далі АСДС).

Судовий виклик надсилається учаснику судового процесу за наявності відповідної заяви та технічної можливості (пункт 5 цього Порядку).

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (пункт 3 частини третьої статті 376 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21) зазначено, що «обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 березня 2019 року у справі № 201/6092/17 (провадження № 61-48215св18) вказано, що «у матеріалах справи міститься довідка про доставку SMS-повідомлення, згідно якої ОСОБА_5 було доставлено SMS-повідомлення про судове засідання, призначене на 25 липня 2018 року на 12 год. 25 хв. Проте ця довідка не може вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання, оскільки згідно пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року №73, текст судової повістки може бути надісланий судом Учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду заявки про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом роздрукування та заповнення Учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України. У матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_5 про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення. За таких обставин не можна вважати, що апеляційний суд належним чином повідомив ОСОБА_5 про дату, час і місце судового засідання».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 липня 2023 року у справі №495/6258/20 (провадження №61-3992св23) вказано, що «можливість повідомлення учасника справи, зокрема, за допомогою засобів мобільного зв`язку передбачена у частинах дев`ятій, тринадцятій статті 128 ЦПК України. Відповідно суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових повідомлень виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника справи. Проте, у справі, що переглядається, у суду апеляційної інстанції не було умов, передбачених частинами дев`ятою, тринадцятою статті 128 ЦПК України, для застосування такого способу сповіщення ОСОБА_2 про апеляційний розгляд, адже ЦПК України не передбачає термінової необхідності у розгляді цієї справи та в матеріалах справи немає відповідної заяви про виклик відповідача до суду за допомогою засобів мобільного зв`язку. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі №666/6309/13-ц (провадження №61-1121св22), від 10 листопада 2022 року у справі №440/222/19 (провадження №61-8993св22) та від 31 січня 2023 року у справі №693/812/21 (провадження №61-11611св22). Підсумовуючи, Верховний Суд констатує, що доказів належного повідомлення ОСОБА_2 та/або його представника про дату, час і місце судового засідання у матеріалах справи немає».

У справі, яка переглядається, містяться довідки Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області про доставку SMS-повідомлення щодо документу «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» на 01 травня 2024 року, сформована 15 квітня 2024 року, на 31 травня 2024 року, сформована 01 травня 2024 року (а.с.98, 102).

Однак, матеріали справи не містять заяви ОСОБА_1 про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення.

Таким чином у матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення ОСОБА_1 про судові засідання призначені на: 01 травня 2024 року та 31 травня 2024 року.

Також з протоколів судового засідання Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 травня 2024 року та 31 травня 2024 року випливає, що справа розглядалася в судовому засіданні за відсутності ОСОБА_1 (а.с.99, 103).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається саме на порушення судом першої інстанції норм цивільного процесуального права в частині належного її сповіщення про судові засідання у справі, що зокрема відповідає сталій судовій практиці щодо застосування норм процесуального закону з цього питання, наведеної у вище зазначених висновках суду касаційної інстанції, яка є обов`язковою для врахування судами нижчого рівня відповідно до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України.

За таких обставин суд першої інстанції не врахував, що за відсутності заяви учасника справи про намір отримання судової повістки в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлень, таке повідомлення не є доказом належного інформування позивача про дату, час і місце судового засідання.

Тому, висновок суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду через повторну неявку належним чином повідомленого позивача про час і місце судового засідання є помилковим.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги є обгрунтованими, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню на підставі ст.379 ЦПК України як така, що постановлена без дотримання норм процесуального права, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 31 травня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Судді: