ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/810/24
провадження № 2/753/3105/24
У Х В А Л А

"14" листопада 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Лузовою І. В., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивачки: ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , представник відповідачки: ОСОБА_4 , про поділ в натурі майна, що є у спільній частковій власності, та усунення перешкод у користуванні майном,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2023 р. ОСОБА_1 (далі також - позивачка) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі також - відповідачка) про припинення права спільної часткової власності на домоволодіння, його поділ в натурі та усунення перешкод у користуванні майном.

Ухвалою суду від 24.01.2024 відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання 26.02.2024.

26.02.2024 від представника відповідачки надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке суд задовольнив та відклав підготовче засідання на 20.03.2024.

04.03.2024 від представника відповідачки надійшов відзив на позовну заяву. Заперечення відповідачки проти позову мотивовані, зокрема тим, що заявленого до поділу об`єкта нерухомості фактично не існує внаслідок знесення позивачкою частини будинку та збудування нової частини будинку з порушенням прав відповідачки.

В підготовчому засіданні 20.03.2024 суд встановив строки для подання інших заяв по суті справи та за клопотанням представника позивачки, який просив надати сторонам можливість врегулювати спір у позасудовому порядку, оголосив перерву в підготовчому засіданні до 22.04.2024.

В підготовче засідання 22.04.2024 учасники справи не з`явились, від представників сторін надійшли клопотання про відкладення розгляду справи мотивані тим, що сторони мають намір укласти мирову угоду.

Вказані клопотання суд задовольнив та відклав підготовче засідання на 27.05.2024.

В підготовче засідання 27.05.2024 учасники справи не з`явились, представник позивачки подав клопотання про відкладення розгляду справи вказуючи, що сторони знаходяться в процесі укладення мирової угоди, у зв`язку з чим суд відклав підготовче засідання на 27.05.2024.

В підготовче засідання 06.08.2024 учасники справи знову не з`явились, від представників сторін надійшли клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Представник позивачки мотивував своє клопотання тим, що сторони все ще знаходяться в процесі укладення мирової угоди, а представник відповідачки послалась на зайнятість в іншому судовому процесі.

Зважаючи на те, що після першого підготовчого засідання у справі пройшло майже п`ять місяців, протягом яких сторони мали реальну можливість скористатися своїм правом на укладення мирової угоди, однак не проявили належної зацікавленості та своєчасно не скористались ним, з урахуванням положень частини другої статті 207, частини третьої статті 189 і статті 198 ЦПК України та з огляду на принцип розумності строків розгляду справи судом, суд не знайшов підстав для відкладення підготовчого засідання та 06.08.2024 постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначенням справи до судового розгляду по суті в судовому засіданні 19.09.2024.

В судове засідання 19.09.2024 учасники справи не з`явились, від представників сторін надійшли клопотання про відкладення судового засідання, які суд задовольнив та відклав розгляд справи на 14.11.2024.

В судове засідання 14.11.2024 позивачка та її представник не з`явились, про причини неявки не повідомили, жодних заяв та клопотань не подали.

Натомість від представника відповідачки надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема диспозитивність, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

За приписами частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (стаття 13 ЦПК України).

На учасників справи покладаються обов`язки сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (частина друга статті 43 ЦПК України).

За приписами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом справи протягом розумного строку.

Відповідно до положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічна норма міститься і у частині п`ятій статті 223 цього Кодексу.

З матеріалів справи убачається, що представник позивачки належним чином повідомлявся про дату, час та місце судових засідань з розгляду справи по суті, про що свідчать довідки про доставку копії ухвали про закриття підготовчого провадження та судових повісток до його електронного кабінету.

Відповідно до частини п`ятої 5 статті 129 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Отже ураховуючи, що належним чином повідомлена позивачка повторно не з`явилась в судове засідання з розгляду справи по суті та від неї не надходила заява про розгляд справи за її відсутності, наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257, статтями 259-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ в натурі майна, що є у спільній частковій власності, та усунення перешкод у користуванні майном залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Ухвала підписана суддею 26.11.2024.