ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/653/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" липня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М., розглянувши матеріали подання головного державного виконавця Дарницького ВДВС у м. Києві ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України боржника ОСОБА_1 , стягувач ОСОБА_2 , -

ВСТАНОВИВ:

05.07.2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло подання головного державного виконавця Дарницького ВДВС у м. Києві ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України боржника ОСОБА_1 у виконавчому провадженні НОМЕР_1.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.07.2024 року подання було передано судді Осіпенко Л.М.

Подання обґрунтоване тим, що на виконанні у відділі перебуває виконавче провадження НОМЕР_1, за виконавчим листом №753/23051/17 від 23.05.2019 року, виданим Дарницьким районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за договорами позики в загальному розмірі 3 250 000,00 грн.

Державний виконавець зазначає, що з моменту ухвалення відповідних судових рішень про стягнення коштів з боржника на користь стягувача ОСОБА_2 , боржник борг не сплатив, у нього відсутні кошти, на які можна звернути стягнення, нерухомого чи рухомого майна не має, на виклики не прибуває, правом на подання пояснень не скористався. На думку приватного виконавця, боржник свідомо не виконує рішення суду, ухиляється від його виконання, що має негативні наслідки для стягувача, а тому зазначає, що вказане є підставою для задоволення подання та тимчасово обмежити ОСОБА_1 у праві виїзду за кордон.

Так, суд враховує, що згідно ч. 1 ст. 441Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України)розглядає негайно розглядає таке подання без повідомлення сторін та інших заінтересованих осіб за участю державного (приватного) виконавця.

Стаття 441 ЦПК України, щодо тимчасового обмеження у праві виїзду за межі України, розміщена у розділі VI «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб)» ЦПК України, тобто відноситься до заяв, які подаються на стадії виконання судового рішення.

Подання про тимчасове обмеження боржника у праві виїзду за межі України є заявою по суті справи, до якої в силу ч. 9 ст. 10 ЦПК України застосовуються загальні вимоги до форми, змісту позовної заяви та правила стосовно подання документів, що додаються до позовної заяви, які містять положення ст. 175, 177 ЦПК України, а також положення ст. 183 ЦПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

Однак в порушення зазначених вимог заявником не вказано відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін.

Щодо відомостей про наявність електронного кабінету

Суд звертає увагу, що 18.10.2023 року був введений у дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» № 3200-IX від 29.06.2023 року.

Так, згідно ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси,державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування,інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України,реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

За правилами встановленими ч. 8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до п. 24-27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС), затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 року № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Крім того, при надходженні до суду подання державного виконавця Дарницького ВДВС у м. Києві ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України боржника ОСОБА_1 виявлено відсутність документів, які зазначені в додатках, а саме копії відповідей з БТІ, Інформаційна довідка про наявність майна, відповідь Регіонального сервісного центру в м. Києві, про що відповідальними працівниками суду складено акт №48030 від 05.07.2024 року.

За таких обставин, подана у порядку судового контролю заява про тимчасове обмеження боржника у праві виїзду за межі України повертається заявнику як така, що подана без додержання вимог ч. 1, 2 ст. 183 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. 183, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Подання головного державного виконавця Дарницького ВДВС у м. Києві ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України боржника ОСОБА_1 , стягувач ОСОБА_2 , - повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Порядок оскарження ухвали суду та набрання нею законної сили.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала набирає законної сили у порядку ст. 261 ЦПК України.

Суддя: Осіпенко Л.М.