Справа № 199/8612/24
Провадження № 2-н/761/745/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєва Ю.О. розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ТОВ «Краснолиманське» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку , -

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ТОВ «Краснолиманське» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з ТОВ «Краснолиманське» на його користь нарахованої, але не виплаченої заробітної плати в розмірі 82265,40 грн., та середнього заробітку за період з 03.12.2020 року по 26.10.2024 року у розмірі 1040193,46 грн.

Вивчивши подану заяву про видачу судового наказу, з урахуванням доданих до неї документів, вважаю, що необхідно відмовити у видачі судового наказу, виходячи з наступного.

Згідно положень ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Як вбачається зі змісту поданої заяви, з 02.09.2019 року по 02.12.2020 року заявник був працевлаштований у ТОВ «Краснолиманське», що підтверджується записом у трудовій книжці Заявника.

Разом з тим, відповідно до довідки ТОВ «Краснолиманське» від 29 квітня 2024 року вбачається, що заборгованість по заробітній платі перед ОСОБА_1 за період з листопада 2019 р. по грудень 2020 р. склала 82265,40 грн.

Крім того, представником заявника до матеріалів заяви було долучено довідку від 25.04.20024 року видану ТОВ «Краснолиманське» щодо розрахунку середнього заробітку за весь час затримки виплати заробітної плати ОСОБА_1 .

Натомість, заявником не надано доказів про те, що з моменту видачі вищевказаних довідок до звернення заявником до суду із заявою про видачу судового наказу, нарахована заявнику сума не була виплачена, оскільки лише на підставі вищевказаних документів, не вбачається за можливе встановити чи взагалі існує заборгованість та актуальний розмір заборгованості на момент звернення до суду, оскільки вони датовані квітнем 2024 року.

Таким чином, суд приходить до висновку про недоведеність та спірний характер заявлених вимог, оскільки довідка про нараховану, але не виплачену заробітну плату є єдиним наданим доказом існування заборгованості по заробітній платі, яка на думку суду не є належним документом, який свідчив би про безспірність розміру нарахованої заробітної плати, яка підлягає стягненню у наказному провадженні, а отже вказані обставини свідчать про наявність спору щодо розміру заборгованості.

Відтак, із поданої заяви не вбачається, що у заявника виникло безспірне право грошової вимоги до ТОВ «Краснолиманське» оскільки відсутні належні докази на підтвердження ТОВ «Краснолиманське» визнання, а отже безспірності заборгованості перед заявником з виплати заробітної плати.

Так, як вбачається зі змісту поданої заяви та доданих до неї документів між сторонами існує спір, оскільки за період роботи. заявнику нараховувалась, але не виплачувалась заробітна плата, яка не виплачена до цього часу.

При цьому суд звертає увагу на те, що під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.

У п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 №14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» зазначається, що наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов`язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

З поданої заяви про видачу судового наказу про стягнення з ТОВ «Краснолиманське» , але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку, з урахуванням доданих до неї документів, вбачається, що заявник звертається до суду за захистом порушеного права, що є підтвердженням наявності спору між сторонами.

Доводи викладені в заяві про видачу судового наказу потребують додаткового дослідження, з матеріалів та обставин даної справи вбачається, що між сторонами наявний спір про право щодо оплати праці, який підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 165 ЦПК України, у разі якщо в заяві про видачу судового наказу містяться вимоги, частина з яких не підлягає розгляду в порядку наказного провадження, суд постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу лише в частині цих вимог. У разі якщо заявлені вимоги між собою взаємопов`язані і окремий їх розгляд неможливий, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Керуючись ст.ст. 161, 163, 165, 166, 263, 352-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу про стягнення з ТОВ «Краснолиманське» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Роз`яснити заявнику його право на звернення до суду з цими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.О. Матвєєва

27 листопада 2024 року