Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2312/22

Номер провадження: 2/511/13/24

"25" листопада 2024 р.Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Бобровська І. В.

секретаря судового засідання Мадея Д.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Роздільна в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання та застосування наслідків розірвання договору довічного утримання,

за участю позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Коновалової Н.О.,

представника відповідача адвоката Сулакова О.П.,

ВСТАНОВИВ:

31.10.2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Роздільнянського районного суду Одеської області в інтересах позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_3 з вищезазначеним позовом в якому просить: 1) розірвати договір довічного утримання укладений 28 березня 2002 року між ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 посвідчений державним нотаріусом Роздільнянської державної нотаріальної контори Одеської області, зареєстрований в реєстрі за №1030 від 28 березня 2002 року; 2) скасувати обтяження, накладене 28 березня 2002 року державним нотаріусом Роздільнянської державної нотаріальної контори Одеської області та зареєстроване в реєстрі за №14 на підставі договору довічного утримання від 28 березня 2002 року укладеного між ОСОБА_4 та Голота ОСОБА_5 посвідченого державним нотаріусом Роздільнянської державної нотаріальної контори Одеської області зареєстрованого в реєстрі за №1030 від 28 березня 2002 року у вигляді заборони відчуження житлового будинку з господарчими будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 , а саме одного цегляного житлового будинку зазначеного в плані літерою «А», житловою площею 43,1 кв.м. та господарчих будівель: сараю «Б», цистерни-І, мощіння-ІІ, забору-№1, воріт-№2.

Ухвалою суду від 16.01.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

27.02.2024 року представником позивача адвокатом Коноваловою Н.О. подано до суду заяву про виклик свідків: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

25.11.2024 року представником позивача адвокатом Коноваловою Н.О. подано до суду заяву про виклик свідка ОСОБА_12 .

Заяви мотивовані тим, що допит вказаних свідків має значення для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи. Свідки можуть надати пояснення, що відповідач не виконує умови укладеного договору довічного утримання.

Позивач та його представник підтримали заяви про виклик свідків.

Представник відповідачки заперечував проти задоволення заяви, оскільки свідок ОСОБА_12 під час підготовчого провадження, коли справа перебувала в провадженні іншого складу суду, перебувала в залі судового засідання, а іншим свідкам не можуть бути відомі обставини щодо виконання відповідачкою умов договору.

Розглянувши заяву, заслухавши думку сторін та їх представників, суд прийшов до наступного.

Згідно ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини. Якщо показання свідка ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, то ці особи повинні бути також допитані. За відсутності можливості допитати особу, яка надала первинне повідомлення, показання з чужих слів не може бути допустимим доказом факту чи обставин, на доведення яких вони надані, якщо показання не підтверджується іншими доказами, визнаними допустимими згідно з правилами цього Кодексу.

У відповідності з ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, -до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Заяви представника позивача про виклик свідків відповідають вимогам цивільно-процесуального законодавства.

Представник відповідачки , заперечуючи проти допиту свідка ОСОБА_12 , посилався на її присутність у залі судового засідання під час проведення підготовчого засідання у справі.

Так, відповідно до ч.2 ст.230 ЦПК свідки, які ще не дали показань, не можуть перебувати в залі судового засідання під час розгляду справи.

За змістом ч.2 ст.76 ЦПК України допит свідка є одним із засобів доказування та має відповідати критерію допустимості доказів, визначеного у ч.1 ст.78 ЦПК України, відповідно до якої суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Відповідно до ст.70 ЦПК України не можуть бути допитані як свідки:

1) недієздатні фізичні особи, а також особи, які перебувають на обліку чи на лікуванні у психіатричному лікувальному закладі і не здатні через свої фізичні або психічні вади правильно сприймати обставини, що мають значення для справи, або давати показання;

2) особи, які за законом зобов`язані зберігати в таємниці відомості, що були довірені їм у зв`язку з наданням професійної правничої допомоги або послуг медіації під час проведення позасудового врегулювання спору, - про такі відомості;

3) священнослужителі - про відомості, одержані ними на сповіді віруючих;

4) судді та присяжні - про обставини обговорення в нарадчій кімнаті питань, що виникли під час ухвалення судового рішення, або про інформацію, що стала відома судді під час врегулювання спору за його участю;

5) інші особи, які не можуть бути допитані як свідки згідно із законом чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, без їхньої згоди.

Особи, які мають дипломатичний імунітет, не можуть бути допитані як свідки без їхньої згоди, а представники дипломатичних представництв - без згоди дипломатичного представника.

ОСОБА_12 , про допит якої в якості свідка заявила сторона позивача, не входить до переліку осіб, визначених ст.70 ЦПК України, які не можуть бути допитані в якості свідків.

Доказів того, що ОСОБА_12 була присутня в залі судового засідання в підготовчому засіданні, на час розгляду заяви суду не надано.

На підставі викладеного, оскільки заяви представника позивача адвоката Коновалової Н.О. були подана під час підготовчого провадження по справі, містить обґрунтування необхідності виклику в судове засідання свідків, суд приходить до висновку, що вказані заяви представника позивача про виклик свідків підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 43, 76, 81, 91, 240, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача адвоката Коновалової Наталі Олександрівни про виклик свідків задовольнити.

Викликати та допитати в якості свідків в судовому засіданні:

1) ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 ;

2) ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_3 ;

3) ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_4 ;

4) ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса: АДРЕСА_5 ;

5) ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса: АДРЕСА_6 ;

6) ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , адреса: АДРЕСА_7 ;

7) ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , адреса: АДРЕСА_8 .

Свідки зобов`язані з`явитися до Роздільнянського районного суду Одеської області, зала судового засідання №6 (адреса: Одеська область м. Роздільна, вул. Європейська, 37-а) за викликом суду у визначений час і надати правдиві показання про відомі їм обставини.

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання чи за відмову від давання показань на вимогу суду, згідно ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено 28.11.2024 року.

Суддя: І. В. Бобровська