Дата документу 28.11.2024 Справа № 334/6486/23
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний №334/6486/23 Головуючий у 1-й інстанції: Філіпова І.М.
Провадження №22-ц/807/2172/24 Суддя-доповідач: Подліянова Г.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого, судді-доповідача суддів: Подліянової Г.С., Гончар М.С., Кочеткової І.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання незаконними дій щодо списання коштів з рахунку, стягнення безпідставно списаних коштів, моральної шкоди та судових витрат, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання незаконними дій щодо списання коштів з рахунку, стягнення безпідставно списаних коштів, моральної шкоди та судових витрат.

Позов обґрунтовано тим, що 05 січня 2022 року він заповнив заяву про приєднання №1187123/091017 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного (пенсійного) рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної кати).

В п. 3.4.3 вказаного договору клієнт відмовився від будь-якого інформування його про стан рахунку за номером телефону, оскільки не користується банківськими додатками та надає перевагу в користування банківськими послугами у відділеннях банку.

Також, позивачем з метою оформлення кредитної карти було укладено кредитний договір з АТ «Ощадбанк» та відкрито рахунок IBAN№ НОМЕР_1 .

04 червня 2023 року на телефон позивача почали надходити дзвінки від особи, яка представилася працівником АТ «Ощадбанк» в яких представник банку в цілях безпеки просив надати одноразовий пароль від мобільного додатку. Позивач проігнорував вказаний дзвінок та не розповсюджував пароль будь-яким третім особам.

04 червня 2023 року о 16.53 годині невстановленою особою, діючи умисно з корисливих мотивів було здійснено переказ грошових коштів у сумі 29000,00 грн та 8175,00 грн з банківського рахунку позивача.

Позивач жодних переказів не робив, згоди на здійснення такої операції не надавав. В той же день позивач звернувся з заявою до Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області.

Позивач вважає, що відносно його телефонної сім-карти було створено дублікат на який також прийшов аналогічний дзвінок від системи банку та шахраї могли отримати доступ до банківського онлайн кабінету. В той же час, ОСОБА_1 підписуючи договір з банком не надав жодної згоди щодо відновлення паролю для входу до додатку банку через телефон, а тому вказані дії банку є незаконними, оскільки банк повинен пересвідчитись в належній безпеці своїх додатків. В мобільному додатку Ощадбанк - онлайн достатньо мати лише доступ до телефонного номеру, щоб отримати повний доступ до карти та коштів.

Одразу після того, як позивач дізнався про списання коштів з його рахунку, він звернувся до відділення банку щодо анулювання вказаних операцій, які ним здійснення не були. 08 червня 2023 року ОСОБА_1 заповнив заяву клієнта, в якій вказав про шахрайську операцію з його особовим рахунком.

Банк окрім здійснення розрахунково-касового обслуговування клієнта, також виконує функцію зберігання його грошових коштів, які перебували на поточному рахунку, і несе відповідальність за безпеку власної платіжної системи. Згідно зі ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» відповідач не забезпечив дотримання вимог законодавства та не виконав зобов`язань перед позивачем, як володільцем банківського рахунку.

Щодо моральної шкоди, то позивач вказує, що позивач був змушений звертатися до відділень банку, де його не вислухали та фактично переклали на нього відповідальність за незаконне списання коштів з рахунку. Позивач був змушений звертатися до органів поліції та за правовою допомогою, що вплинуло на його психічний стан. Позивач відчуває моральні страждання через те, що не знає як повертати кошти банку, які він фактично не отримував. Представники банка у свою чергу здійснюють дзвінки та попереджають позивача про нарахування відсотків та штрафних санкцій по кредиту. Свої душевні страждання позивач оцінює у розмірі 10 000,00 грн.

На підставі вказаного позивач просив визнати дії відповідача незаконними про проведення операцій з зняття коштів з рахунку ОСОБА_1 в сумі 29 000,00 грн та 8175,00 грн, номер рахунку IBAN№ НОМЕР_2 , а саме: операція від 04 червня 2023 року 16:53 год. переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 в сумі 29 000,00 грн; операція від 04.06.2023 року 16:54 год. переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 в сумі 8175,00 грн; стягнути з банку суму в розмірі 37175,00 грн та моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн, судові витрати понесені відповідачем.

Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2024 року позов задоволено частково.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на користь ОСОБА_1 37 175 грн 00 коп.

У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу у розмірі 3622 грн 15 коп.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на користь держави судовий збір у розмірі 846 грн 02 коп.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права та матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2024 року та прийняти нове рішення, яким відмовити повністю у задоволенні позову.

Узагальненими доводами апеляційної скарги є те, що суд першої інстанції не взяв до уваги те, що позивач звернувся до банку з заявою щодо надання пояснень стосовно трансакцій по його рахунку з порушенням триденного строку, передбаченого правилами обслуговування. Крім того, усі спірні операції було здійснено після успішної верифікації платіжної карти шляхом введення коректного паролю, який надійшов на фінансовий номер телефону ОСОБА_1 . Вказані обставини підтверджуються наявними матеріалами справи. Отже, операції щодо списання банком грошових коштів з рахунку позивача у сумі 29000 грн та 8175 грн відбулися відповідно до умов договору, на підставі введених даних платіжної картки позивача та з використанням 3DS-паролю, який надходив після введення даних платіжної картки на фінансовий номер телефону позивача.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 , адвокат Працевитий Г.О. зазначає, що під час розгляду справи судом першої інстанції надано належну правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами у справі, з`ясовано їх правову природу та як наслідок ухвалено обгрунтоване та законне рішення, а доводи апеляційної скарги є безпідставними та необгрунтованими. В зв`язку з наведеним, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін

Відповідно до пунктів 1, 2 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

В силу вимог ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з 1 січня 2024 року це 302 800 грн (відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3028,00 грн (3028,00 грн Х 100 = 302 800 грн), крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Встановлено, що ціна позову в даній справі становить 37175 грн, що не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Апеляційний суд урахував ціну та предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства та дійшов висновку, що дана справа є незначної складності, ціна позову якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зазначена справа відповідно до п. п. 1 , 2 ч. 1 ст. 274 ЦПК України може розглядатися в порядку спрощеного провадження, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України, не належить до виключень із цієї категорії відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України.

Отже, зазначена справа є малозначною у силу вимог закону.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду справу призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання в порядку ч. 1 ст. 369 та ч. 13 ст. 7 ЦПК України.

Заслухавши суддю - доповідача, пояснення учасників апеляційного розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Згідно з ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно з ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частини першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення зазначеним вимогам не відповідає.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що розголошення прізвища та номеру картки не відомій особі є явно не достатнім для ініціювання платіжної операції та несанкціонованого доступу до картки позивача, доказів щодо розголошення позивачем будь-якої іншої індивідуальної облікової інформації судом не встановлено.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Пунктом 2 частини другої статті 16 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується наступне.

ОСОБА_1 є клієнтом АТ «Ощадбанк», має відкриті рахунки у банку, користується платіжними картками. До проведення спірних транзакцій 04 червня 2023 року сторони належним чином виконували умови укладеного договору, ОСОБА_1 користувався у тому числі кредитними коштами банку, заборгованість погасив повністю. Вказані обставини визнаються сторонами, тому не підлягають доказуванню.

05 січня 2022 року ОСОБА_1 підписав заяву про приєднання №1187123/09107 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти) (т.1 а.с.26).

Відповідно до п. 3.1 вказаної заяви, шляхом підписання цієї заяви про приєднання до договору клієнт беззастережно приєднується до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції, яка діяла на день підписання заяви на приєднання, яка розміщена на Інтернет - сторінці банку www.oshadbank.ua та укладає з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, договору банківського вкладу, кредитного договору, умови надання інших послуг, та підтверджує своє ознайомлення з умовами договору.

Відповідно до п. 3.2 заяви про приєднання, вказана заява є двостороннім правочином клієнта та банку, невід`ємною частиною договору і містить індивідуальну частину договору в розумінні Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» щодо послуг (фінансових операцій), зазначених у цій заяві про приєднання.

Згідно п. 3.3 заяви про приєднання відповідно до умов договору банк відкриває на ім`я клієнта поточний рахунок операції за яким можуть бути здійснені з використанням електронного платіжного засобу за дебетовою - кредитною схемою. П. 3.4.2 заяви номер телефону НОМЕР_3 визначено як фінансовий номер клієнта.

Відповідно до п. 10.1 договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб клієнт зобов`язаний не розголошувати ПІН-код, Логін, Пароль, ПІН-код до системи ДБО, реквізити картки та не передавати картки у користування третім особам; вжити заходів щодо заміни Логіну, Паролю або ПІН - коду для входу до системи ДБО або випуску нової картки при виникненні підозри, що логін, пароль або ПІН -код або реквізити картки стали відомими іншим особам; у разі втрати або крадіжки карток або у випадку їх компрометації негайно повідомити про це банк, зателефонувавши до Контакт - центру, звернутися до банку з клопотанням про перевипуск карток.

Згідно наданої інформації банком, відповідно до виписки по картковому рахунку за період з 01 червня 2023 року по 23 серпня 2023 року, з рахунку позивача № НОМЕР_1 , картка НОМЕР_4 були здійснені наступні перекази:

- операція від 04 червня 2023 року 16:53:41 год. переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 в сумі 29 000,00 грн;

- операція від 04 червня 2023 року 16:54:21 год. переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 0001 в сумі 8175,00 грн. (т.1 а.с.138-139);

На мобільний номер позивача НОМЕР_3 04 червня 2023 о 16:45:24 банком було направлено повідомлення з кодом для входу в систему Oshad24/7.

08 червня 2024 року ОСОБА_1 подав до АТ «Ощадбанк» заяву клієнта про надання пояснень клієнта стосовно транзакцій, суми яких були дебетовані 04 червня 2023 року у сумі 29000,00 грн та 8175,00 грн. Згідно вказаної заяви ОСОБА_1 вказує, що на момент здійснення транзакцій картка перебувала в нього; він не здійснював та нікого не уповноважував здійснювати ці транзакції, а також не робив замовлень по пошті або телефону; просить повернути цю суму коштів (т.1 а.с.140-141).

Відповідно до копії талону - повідомлення єдиного обліку №11906 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію, від ОСОБА_1 було прийнято заяву наступного змісту: 04 червня 2023 року о 18.32 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 04 червня 2023 року о 18.31 за адресою: Дніпровський район, м. Запоріжжя, вул. Зарічна, буд. 1/3, 16.40 год. з картки заявника шахраї зняли 37000,00 грн з картки Ощадбанку. До цього телефонували НОМЕР_6; НОМЕР_7 та шахрайським шляхом вивідали усі дані, що стало проводом зняти гроші з картки заявника (т.1 а.с.21).

З відповіді ПрАТ «Київстар» слідує, що електроні комунікаційні послуги за телефонним номером НОМЕР_5 станом на 04 червня 2023 року надавалися на умовах передплаченої форми обслуговування ПрАТ «Київстар», знеособлено (анонімно), без укладання письмового договору або реєстрації. Згідно наявної інформації вхідних та вихідних телефонних дзвінків та текстових повідомлень по номеру НОМЕР_5 за 04 червня 2023 року наявна наступна інформація:

-04.06.2023 16:41:39, вхідний дзвінок з номеру НОМЕР_8, тривалість 229 сек.

-04.06.2023 16:45:34, вхідний дзвінок з номеру НОМЕР_9, тривалість 64 сек.

-04.06.2023 16:46:46, вхідний дзвінок з номеру НОМЕР_8, тривалість 263 сек.

-04.06.2023 16:49:35. вхідні СМС Oshadbank

-04.06.2023 17:50:46 вихідний дзвінок на номер НОМЕР_10, тривалість 301 сек.

-04.06.2023 17:56:14 вихідний дзвінок на номер НОМЕР_11, тривалість 1555 сек (т.1 а.с.203).

Згідно з відповіддю Запорізького районного управління ГУНП в Запорізькій області від 17 червня 2024 року, слідчим СВ ЗРУП ГУНП в Запорізькій області внесені відомості до ЄРДР за №0001158 від 05 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. На теперішній час у вказаному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру, досудове розслідування триває (т.1 а.с.240).

За змістом статей 626, 628 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України).

Згідно з частинами першою-третьою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд.

Відповідно до частин першої-третьої статті 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунка або законом. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом.

У разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом (стаття 1073 ЦК України).

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до п. п. 2-5 ч. 20, ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги» користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом ; не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати; негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.

В розумінні положень Закону України «Про платіжні послуги» негайно - найкоротший можливий строк, але не пізніше наступного операційного дня, визначений внутрішніми документами надавача платіжних послуг та передбачений договором з користувачем платіжних послуг, у який мають виконуватися (відбуватися) відповідні дії з моменту настання підстави для їх виконання

Відповідно до п. п. 136, 140 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.

Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

Відповідно до інструкції користувача системи «Ощад 24/7», яка є у відкритому доступі у мережі Інтернет на сайті банку www/oschadbank.ua, вбачається, що для реєстрації в системі «Ощад 24/7» необхідно ввести номер карти, термін дії та CVC2-код, що в свою чергу є ідентифікацією платіжного засобу, а ідентифікацією клієнта, є відправлення банком коду підтвердження реєстрації та фінансовий номер клієнта.

У подальшому для входу до системи «Ощад 24/7» використовується логін та пароль.

Звертаючись із позовом до суду, ОСОБА_1 послався на те, що на його телефон 04 червня 2023 року надходили дзвінки від нібито представника АТ «Ощадбанк», який просив надати одноразовий пароль від мобільного додатку. Позивач проігнорував вказаний телефонний дзвінок та не розповсюджував пароль будь-яким третім особам.

Разом з тим, наявні в матеріалах справи докази свідчать про наявність трьох вхідних дзвінків на номер НОМЕР_5, які тривали відповідно 229 секунд, 64 секунди та 263 секунди (т.1 а.с.203). Вказані дзвінки передували надсиланню на номер НОМЕР_5 СМС від Ощадбанку з одноразовим ОТП-паролем для входу в систему Ощад24/7 (т.1 а.с.132).

Так, з наданої відповідачем інформації слідує, що на мобільний номер НОМЕР_3 04 червня 2023 року о 16:45:24 було надіслано текстове повідомлення з кодом для входу в систему Ощад 24/7. Вказано, що для реєстрації і встановлення нового мобільного додатку використовуються реквізити ПЕ та ПІН-код до неї, які відомі тільки клієнту, а також одноразові ОТП-паролі, які надаються клієнту на фінансовий номер мобільного телефону (т.1 а.с.132).

Відповідно до інформації ПрАТ «Київстар» вказане СМС-повідомлення Ощадбанку надійшло на номер позивача 04 червня 2023 року о 16:49:35 (т.1 а.с.203).

Згідно з відомостями щодо операцій по рахунку НОМЕР_1 , які відбулись 04 червня 2023 року о 16:54:21 на суму 8175 грн та о 16:53:43 на суму 29000грн, операції було здійснено в мобільному додатку Ощад 24/7 (нова версія Flumo), підтверджувались біометрією або кодом доступу, який встановлюється при першому вході або в налаштуваннях безпеки. Фінансовий номер телефону НОМЕР_5 встановлювався при відкритті рахунків та не змінювався (т.1 а.с.126).

Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 звертався до АТ «Ощадбанк» із заявою про проведення останніми службового розслідування щодо списання коштів банком 04 червня 2023 року на загальну суму 37 175 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно з ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

В силу ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненнями чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до частини першої статті 55 Закону України "Про банки і банківську діяльність" відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком.

Частиною першою статті 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.

Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частин сьомої-дев`ятої розділу VI "Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками" Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 705 від 5 листопада 2014 року (далі - Положення № 705 від 5 листопада 2014 року), емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.

Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15, у постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц (провадження № 61-1856св17) від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц (провадження № 61-10469св18), від 20 листопада 2019 року у справі № 577/4224/16-ц (провадження № 61-30583св18) та від 17 червня 2021 року у справі № 759/4025/19 (провадження № 61-1035св21).

Сукупність наявних у справі доказів свідчить про те, що спірні трансакції дійсно мали місце 04 червня 2023 року, операції проводилися з використанням за стосунку Ощад 24/7 та їх було проведено коректно з використанням одноразового паролю, надісланого на фінансовий номер ОСОБА_1 , номеру картки, які відомі виключно клієнту.

Відповідно до п. 17.5.2 договору комплексного банківського обслуговування АТ «Державний Ощадний Банк України» (ДКБО) банк зобов`язується приймати до виконання та виконувати електронні розрахункові документи клієнта, підтверджені одноразовим цифровим паролем/біометрією, у тому числі по технології біометричної ідентифікації клієнта Touch ID/Face ID, оформлені та надані клієнтом відповідно до договору та/або законодавства (т.1 а.с.131).

Згідно з п. 17.3.8 ДКБО наслідки операцій в системі ДБО, здійснених з використанням облікового запису клієнта, відповідальність за такі операції несе особисто клієнт, а не банк (т.1 а.с.130).

Відповідно до п.17.4.4. ДКБО клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм-шпигунів на персональному програмному забезпеченні клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з картковим рахунком клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення (т.1 а.с.131).

За таких обставин, колегія суддів вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги про те, що саме на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення.

Крім того, відповідно до пункту 9.15 розділу ІХ договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, зазначено, що клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про логін, пароль, картковий пароль, а також ПІН, СVV2/CVC2, строк дії, номер картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання логіна, пароля, карткового пароля несе виключно клієнт (т.1 а.с.128).

Встановивши, що списання коштів з карткового рахунку позивача відбулося шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Ощад 24/7, вхід до якого був здійснений внаслідок коректного введення одноразового паролю, який направлявся на мобільний телефон ОСОБА_1 та який у подальшому був використаний при здійсненні спірних переказів, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки без повідомлення такого паролю стороннім особам грошові перекази не відбулися б.

Крім того, поза увагою суду першої інстанції залишилось те, що відомості щодо невідкладного звернення позивача до банку із метою блокування його кредитної картки відсутні, хоча п. 2.2 додатку № 3 до ДКБО передбачено: якщо платіжну картку втрачено, викрадено або з іншої причини вона стала непридатною до використання, а також якщо ПІН-код, CVV 2/CVC 2 та інші реквізити картки стали відомі сторонній особі, клієнт повинен в усній формі терміново заявити про це в контакт-центр АТ «Ощадбанк» та протягом 3 днів надати про це письмову заяву в оригіналі або по факсу до установи банку. Клієнт відповідає за всі суми по операціях з платіжною карткою, якщо він передав платіжну картку сторонній особі або не повідомив банк про те, що її загублено (а.с.135).

Утім, ОСОБА_1 із такою заявою звернувся до банку лише 08 червня 2023 року (т.1 а.с.140-141), чим допустив порушення строку повідомлення банку про здійснення спірних трансакцій 04 червня 2023 року.

Позивачем не доведено, що кошти у загальній сумі 37175 грн переведені без його волевиявлення, як не спростував і те, що одноразовий пароль, надісланий на його фінансовий номер телефону, не було розголошено третім особам, оскільки твердження позивача у його позовній заяві щодо неотримання ним СМС-повідомлення від банку з паролем для входу в за стосунок Ощад 24/7 суперечать наданим ПрАТ «Київстар» відомостям про факт надходження такого СМС-повідомлення позивачу.

Наявність кримінального провадження по факту зняття грошових коштів з картки ОСОБА_1 саме по собі не може свідчити, у силу презумпції невинуватості, про вчинення кримінального проступку стосовно позивача до винесення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути підставою для звільнення ОСОБА_1 від обов`язку належного виконання зобов`язання та виконання Договору комплексного банківського обслуговування у випадку настання певних обставин, передбачених ними.

Матеріалами справи підтверджено, що клієнтом не було вжито заходів щодо запобігання втрати чи розкрадання картки, ПІНу (персонального ідентифікаційного номера) або використання іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 04 червня 2023 року.

Тому в даному випадку відповідальність за операції, що проводилися несе тільки клієнт.

Отже, суд першої інстанції залишив поза увагою, що саме на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, СVV кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення.

Таким чином, враховуючи, що операція з переказу коштів у сумі 37175 грн була здійснена 04 червня 2023 року в мережі Інтернет з використанням реквізитів платіжної картки, у тому числі з використанням одноразового паролю для входу в Ощад 24/7, які повинні бути відомі тільки власнику картки, AT «Ощадбанк» не повинен нести відповідальність за дану операцію.

З огляду на зазначене рішення суду першої інстанції не можна вважати законним та обґрунтованим, тому воно підлягає скасуванню з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання незаконними дій щодо списання коштів з рахунку, стягнення безпідставно списаних коштів, моральної шкоди та судових витрат.

Аргументи апеляційної скарги є виправданими.

Відповідно до підпункту "б" "в" пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України, суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення, розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

З огляду на те, що апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування судового рішення та ухвалення нового судового рішення про відмову у задоволенні позову, а позивач був звільнений від сплати судового збору в силу положень Закону України «Про захист прав споживачів», тому судовий збір, сплачений АТ «Ощадбанк» за подання апеляційної скарги у розмірі 1610,40 грн (платіжна інструкція (МО) 2658 #701 від 14 жовтня 2024 року т.2 а.с.25) слід компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» задовольнити.

Рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2024 рокускасувати. Ухвалити нове судове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання незаконними дій щодо списання коштів з рахунку, стягнення безпідставно списаних коштів, моральної шкоди та судових витрат - відмовити.

Компенсувати Акціонерному товариству «Державний ощадний банк України» судові витрати у вигляді сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1610,40 грн в рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови,лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Повна постанова складена 28 листопада 2024 року.

Головуючий, суддя Суддя Суддя

Подліянова Г.С. Гончар М.С. Кочеткова І.В.