Справа № 462/3010/22
УХВАЛА

29 жовтня 2024 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді: Бориславського Ю.Л.,

присяжних: Ковальчук М.Є.,

Зелизняк Г.М.,

при секретарі судового засідання: Каралюс Т.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Львові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа відділ опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради - про визнання особи недієздатною та призначення опікуна,

в с т а н о в и в:

заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, у якій просить суд визнати ОСОБА_2 недієздатною, встановити над нею опіку та призначити заявника опікуном.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 28 червня 2022 року провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа відділ опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради - про визнання особи недієздатною та призначення опікуна відкрито та призначено судове засідання.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 26 липня 2022 року провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа відділ опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради - про визнання особи недієздатною та призначення опікуна зупинено на час проведення експертизи, проведення якої доручено експертам Львівської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України».

16 серпня 2024 року, під час перебування судді Бориславського Ю.Л. у відпустці, справу за заявою Львівської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» повернуто до Залізничного районного суду м. Львова без виконання судово-психіатричної експертизи, оскільки особа не з`явилася для експертного огляду.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 04 вересня 2024 року провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа відділ опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради - про визнання особи недієздатною та призначення опікуна поновлено та призначено судове засідання.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі «Гінчо проти Португалії» Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Із змісту ст. 223 ЦПК України вбачається, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно ч.3 вказаної статті якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 294 ЦПК України визначено, що під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Таким чином, із аналізу норм ЦПК України вбачається, що розгляд справ окремого провадження проводиться за участі заявника та його нез`явлення перешкоджає вирішенню заяви.

Судом встановлено, що справа № 462/3010/22 перебуває у провадженні Залізничного районного суду м. Львова з 24.06.2022 року, судове засідання неодноразово було відкладено у зв`язку із неявкою заявника.

Як вбачається з матеріалів справи, про судові засідання, які були призначені на 03.10.2024 року та 29.10.2024 року суд повідомляв заявника ОСОБА_1 шляхом скерування поштової кореспонденції за її зареєстрованим місцем проживання, а також шляхом надіслання sms-повідомлення щодо документу «Судова повістка про виклик до суду» на номер її мобільного телефону, що підтверджується довідками про доставку sms-повідомлення та конвертами, які повернуті суду поштовим відділенням.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Також суд враховує позицію, викладену у постанові ВС від 30.11.2022 року у справі №759/14068/19, згідно якої якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Зі огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Тому, надіслання судом sms-повідомлення щодо документу «Судова повістка про виклик до суду» на номер мобільного телефону заявника, що вказаний нею у поданій заяві є правомірним та належним повідомленням про розгляд справи судом.

Крім цього, Порядком надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі затвердженим наказом ДСА України від 23.01.2023 № 28 передбачено можливість надсилання судом судових повісток, повідомлень та викликів за допомогою месенджера Viber

Відповідно до положень ч. 5 ст. 223, ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Так, заявник у жодне судове засідання, що призначалися судом після поновлення провадження у справі, неодноразово, повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Крім цього, суд враховує, що за клопотанням заявника судом було призначено у справі судову експертизу, яку не проведено, а справу повернуто до Залізничного районного суду м. Львова без виконання судово-психіатричної експертизи, оскільки особа не з`явилася для експертного огляду.

Судом не отримано жодних клопотань заявника ОСОБА_1 щодо відкладення розгляду справи, або повідомлень причин неявки у судові засідання та враховуючи, що справи окремого провадження розглядаються за участю заявника і заінтересованих осіб, суд приходить до переконання, що нез`явлення заявника перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи наведене, зокрема, вимогу ЦПК України щодо розгляду даної категорії справи за участі заявника, строки розгляду справи, неприпустимість зловживання процесуальними правами, повторні неявки заявника, відсутність з боку заявника будь якого інтересу щодо розгляду справи судом, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 , заінтересована особа відділ опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради - про визнання особи недієздатною та призначення опікуна, не може бути розглянута по суті за відсутності заявника, а тому, враховуючи положення ст. 223, 257, 294 ЦПК України, заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. 44, 223, п.3 ч.1 ст. 257, 258, 294, 354 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа відділ опіки та піклування Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради - про визнання особи недієздатною та призначення опікуна- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання, або у строки та порядку визначені ст. 354, 355 ЦПК України.

Головуючий суддя: Бориславський Ю.Л.