Справа №295/9882/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Перекупка І.Г.

при секретарі Конончук Ю.О.

за участю позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба (управління) у справах дітей Житомирської міської ради про визначення місця проживання дитини по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

27.06.2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому з урахуванням заяви від 04.07.2024 про зміну предмету та підстав позову просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_3 . Відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції 25.09.2012 року, актовий запис №1541.

10.07.2024 на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України на адресу суду надійшла інформація про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ухвалою суду від 12.07.2024 справу прийнято до провадження та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання.

17.07.2024 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Служба (управління) у справах дітей Житомирської міської ради про визначення місця проживання дитини.

В судовому засіданні сторони не заперечували щодо прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду з первісним позовом.

Суд, дослідивши зустрічну позовну заяву, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Служба (управління) у справах дітей Житомирської міської ради про визначення місця проживання дитини - необхідно прийняти.

Відповідно до ч. ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті( ч. 2 ст. 274 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 277 ЦПК України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що для з`ясування позиції сторін та для всебічного і об`єктивного вирішення справи, за необхідне перейти від розгляду в спрощеному до загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 19, 193, 274, 277 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба (управління) у справах дітей Житомирської міської ради про визначення місця проживання дитини до спільного розгляду та об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Об`єднаній справі присвоїти номер № 295/9882/24 (провадження № 2/295/2477/24).

Перейти від розгляду в спрощеному до загального позовного провадження в цивільній справі №295/9885/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа - Служба (управління) у справах дітей Житомирської міської ради про визначення місця проживання дитини.

Роз`яснити відповідачу за зустрічним позовом право подати відзив на зустрічну позовну заяву у строк в п`ятнадцять днів, в порядку ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти зустрічного позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами, відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України.

Визначити позивачам за зустрічним позовом строк в п`ять днів з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, відповідно до ст. 179 ЦПК України.

Встановити третій особі десятиденний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі або відзиву на позов для подання письмових пояснень щодо позову або відзиву, які мають відповідати вимогам частин третьої - шостої ст. 178 ЦПК України. Одночасно з подачею пояснень на позовну заяву або відзиву третя особа надає суду докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються аргументи та міркування на підтримку або заперечення щодо предмета позову, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) пояснень і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Перекупка