№ 209/6081/23
№ 2/207/695/24
06 листопада 2024 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Подобєд О.К.
при секретарі Бакуліні І.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивачка звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що вона є квартиронаймачем квартири АДРЕСА_1 . Зазначена квартира 07.09.2010 року була надана їй на підставі ордеру №22 виданого ВАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е.Дзержинського» на підставі рішення дирекції та профспілкового комітету від 08.07.2010 року, протокол №41. В зазначеній квартирі окрім неї також зареєстрований відповідач: ОСОБА_2 , який є її колишнім чоловіком та який не мешкає у квартирі з лютого 2011 року. Наявність реєстрації відповідача в квартирі перешкоджає реалізації права на отримання субсидії для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг. Просить позовні вимоги задовольнити.
Позивачка в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суду не повідомив.
Відповідно до положень ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст. 280 та відповідно до ч.1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
У судовому засіданні встановлено, що 07.09.2010 року ОСОБА_3 ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е.Дзержинського» видано ордер №22 на право заняття кімнати АДРЕСА_1 . Ордер виданий на підставі рішення дирекції та профспілкового комітету від 08.07.2010 року, протокол №41 (а.с.6).
Відповідно до довідки № 001215148 від 13.02.2023 року виданої ТОВ «Абонент ХХІ» про склад сім`ї, в зазначеній кімнаті зареєстровані: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.15).
Частинами 1, 2 ст. 71 ЖК України передбачено, що при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору судом.
Згідно зі ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Як вбачається з актів про не проживання від 02.03.2021 року, від 09.07.2022 року та від 10.07.2023 року відповідач ОСОБА_2 не проживає у вищевказаній квартирі з 26.02.2011 року (а.с.9-11).
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не мешкає у зазначеній вище квартирі з 2011 року, не сплачує за комунальні послуги, отже згідно з приведеною нормою, втратив право користування житлом за місцем реєстрації. При цьому домовленості між сторонами з приводу строку відсутності відповідача не існує.
Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 3-13, 76-89, 141, 223, 235, 258-259, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_1 , що є підставою для зняття його з реєстрації.
Судові витрати покласти на позивачку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя О.К. Подобєд