"27" листопада 2024 р. Справа № 363/1904/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючої судді Дьоміної О.П., за участю секретаря судового засідання Ходасевич Д.К., розглянувши заяви позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним) ОСОБА_1 та відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) ОСОБА_2 про залишення без розгляду позовних заяв за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

16.04.2024 року до суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач ОСОБА_1 просила стягнути зі ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі частини від усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18.04.2024 року зазначена позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

07.05.2024 року до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини, в якій ОСОБА_2 просив суд стягнути зі ОСОБА_1 на його користь аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі частини від усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно.

Також, цього ж дня, до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву.

16.05.2024 року до суду від позивача ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

23.05.2024 року до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 01.07.2024 року прийнято до спільного розгляду з первісною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів та здійснено перехід до розгляду об`єднаної справи за правилами загального позовного провадження.

18.07.2024 року до суду від представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним) ОСОБА_1 адвоката Красюка А.В. надійшов відзив на зустрічну позовну заяву.

01.08.2024 року до суду від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) ОСОБА_2 надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

17.09.2024 року до суду від позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним) ОСОБА_1 надійшла заява про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України

Також, 27.11.2024 року до суду від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) ОСОБА_2 надійшла заява про залишення зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів без розгляду.

Дослідивши заяви сторін, суд дійшов наступного висновку:

Так, ст. 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Стаття 1 ЦПК України зазначає, що цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших, визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

При застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Так, діючим ЦПК України чітко розмежовано стадії: відкриття провадження у справі, підготовче провадження, розгляд справи по суті, зупинення і закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду тощо.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України - суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно, передбачено ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяв сторін про залишення первісної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину та зустрічної позовної заяви позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів без розгляду, на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1, 13, 62, 64, 257, 260, 353, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним) ОСОБА_1 задовольнити.

Первісну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину залишити без розгляду.

Заяву відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) ОСОБА_2 задовольнити.

Зустрічну позовну заяву за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуюча суддя О.П. Дьоміна