У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Придачук О.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Голянська Юлія Анатоліївна, про видачу судового наказу про стягнення з державного підприємства «Агропромислова фірма «Леанка» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Голянська Ю.А., звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з вищезазначеною заявою і просить видати судовий наказ про стягнення з державного підприємства «Агропромислова фірма «Леанка» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати.

Вивчивши заяву та наявні матеріали, встановлено, що заяву про видачу судового наказу необхідно залишити без руху та надати заявнику термін для усунення недоліків, з наступних підстав.

Згідно вимог ч.1 ст. 164 ЦПК України, за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Заявник посилається на положення ст. 5 Закону України «Про судовий збір» зазначаючи, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Водночас, частиною другою та третьою статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Згідно з положеннями ч.1,2 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. При розгляді вимог у наказному провадженні учасниками справи є заявник та боржник.

У п. 1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, як випливає зі змісту вищенаведених норм законодавством не передбачено звільнення заявника від сплати судового збору за подання заяви про видачу судового збору в залежності від категорії заявлених вимог, зокрема, щодо вимог про стягнення заробітної плати.

Даних, які б передбачали звільнення заявника від сплати судового збору за іншими критеріями, заявником не зазначено.

Відповідно до п. 4-1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про видачу судового наказу слід сплатити судовий збір в розмірі

0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», який набрав чинності з 1 січня 2024 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028,00 грн, у зв`язку з чим за подання до суду заяви про видачу судового наказу слід сплатити 302,80 грн., що становить 0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

А тому заявнику слід судовий збір у вищезазначеному розмірі та долучити до заяви про видачу судового наказу документ, що підтверджує сплату судового збору.

Суд вважає за доцільне у даному випадку застосувати положення ч. 9 ст. 10 ЦПК України, згідно якої, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, приходжу до висновку, що дану заяву слід залишити без руху, а заявнику надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки та подати заяву із врахуванням зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. ст. 160-162, 164, 169, 177, 185, 258, 260 ЦПК України

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Голянська Юлія Анатоліївна, про видачу судового наказу про стягнення з державного підприємства «Агропромислова фірма «Леанка» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити заявнику необхідність усунення вказаних недоліків у визначений термін та попередити, що в противному разі заява буде рахуватись неподаною та повернута.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.А. Придачук