№ провадження 2/646/3919/2024
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

24.10.2024 м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Шиховцова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Дуднік Ірина Олександрівна, до Куп`янської міської ради про визнання права власності на квартиру,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2024 року позивач звернулася до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом до Куп`янської міської ради, в якому просила визнати за нею право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 49,7 кв.м., що складається з 3 кімнат житловою площею 35,2 кв.м.

У позовній заяві викладене клопотання про звільнення від сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, яка обґрунтована тим, що позивач є внутрішньо переміщеною особою та змушена орендувати житло у чужому місті, перебуває на обліку в Державному центрі зайнятості, доходів не має, тому має скрутне матеріальне становище.

На підтвердження скрутного матеріального становища позивачем надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 14.03.2024, відповідно до яких позивач у 2023 році отримувала дохід в розмірі 2000,00 грн щомісячно, а також договір оренди квартири від 24.06.2024, відповідно до якого орендна плата за житло щомісячно складає 7000,00 грн.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної майнового характеру, яка подана: фізичною особою: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто, в перерахунку до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з 1 січня 2024 року 1 відсоток ціни позову, але не менше 1211,20 грн та не більше 15140,00 грн.

Так, позивачем судовий збір у розмірі 1211,20 грн не сплачений та заявлено клопотання про звільнення від судового збору.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту викладених норм випливає, що у випадку наявності однієї із альтернативних умов, передбачених ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" та враховуючи майновий стан сторони, суд має право звільнити позивача від сплати судового збору або відстрочити позивачу сплату судового збору.

В той же час, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Так, на підтвердження заявленого клопотання представник позивача надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків 14.03.2024 про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за 2023 рік, з якої вбачається, що позивач станом на 14.03.2024 отримує від Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради грошову виплату у розмірі 2000,00 грн.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд зазначає, що доведення та обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або наявність ускладнень у здійсненні оплати судового збору, з огляду на приписи статей 76-81 ЦПК України покладаються на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року справа "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя ("KREUZ v. POLAND" № 28249/95).

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Питання перевірки реальної спроможності заявників-фізичних осіб сплатити судовий збір у спорах з суб`єктами владних повноважень набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/відстрочення сплати судового збору. За наявності таких питань суди повинні вказувати, які конкретно докази заявник має надати на підтвердження факту свого незадовільного майнового стану, у разі якщо наданих доказів недостатньо або вони не є належними; повинні надати їм належну оцінку та прийняти вмотивоване рішення, враховуючи, зокрема, суть спору, статус особи заявника, обставини, що призвели до ускладнення можливості сплати судового спору (ухвала Верховного Суду у справі № 328/1894/19 від 22.10.2020).

Разом з тим, позивачем в якості доказів надано інформацію про майновий стан станом на 14.03.2024, а позов датований 01.10.2024, тобто складений у ІІІ кварталі 2024 року, тобто інформацію, надана позивачем є неактуальною станом на дату надходження позову 16.10.2024.

Не надання позивачем актуальної інформації про її доходи не дає можливості суду обґрунтовано та виважено здійснити оцінку майнового стану позивача для прийняття рішення про її звільнення від сплати судового збору.

Крім того, суд зазначає, що позивач може мати інші джерела доходів, про наявність або відсутність яких у клопотанні про звільнення позивача від сплати судового збору взагалі не зазначає.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява № 73547/01).

Аналогічного висновку дійшов і Верховний Суд в ухвалі від 07.05.2024 у справі №380/1184/24.

Враховуючи вищевикладене, позивач має надати актуальні дані про скрутнє матеріальне становище або сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн та надати, документ, що підтверджує її сплату.

Згідно з ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та керуючись ч. 1 ст. 185 ЦПК України, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу ОСОБА_1 можливість сплатити судовий збір та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору або зазначити про підстави звільнення її від судового збору.

У зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці у визначену згідно з процесуальним законом дату постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху у справі, ухвала постановлена у перший робочий день після закінчення відпустки судді.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Дуднік Ірина Олександрівна, до Куп`янської міської ради про визнання права власності на квартиру - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Шиховцова