Справа № 758/35/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю секретаря судового засідання Білоус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАВЕСТ», ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про визнання недійсним фраудаторного правочину,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа, розгляд якої здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце його проведення повідомлені належним чином.

За таких обставин суд ухвалив проводити розгляд справи за відсутності учасників справи.

Дослідивши письмові матеріали справи відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, суд дійшов наступних висновків.

Як вбачається із матеріалів справи, 06.08.2024 до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_4 від 05.08.2024 про зміну та збільшення предмету позову.

20.11.2024 до суду надійшли письмові заперечення (відзив) на таку заяву від відповідача ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 зазначено, що зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог;4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Верховний суд у своїй постанові підкреслив, шо позивач здійснив заміну одних позовних вимог іншими та доповнив позовні вимоги новими вимогами, тобто змінив предмет позову, про що правильно зазначив суд апеляційної інстанції. При цьому висновок місцевого господарського суду про те, що заява позивача не є заявою про зміну предмета позову, а є фактично іншим позовом, є помилковим, про що правильно зазначив суд апеляційної інстанції.

Відповідно до змісту позовної заяви позивачем у даній справі заявлено позовні вимоги про:

1) визнання недійсним договору, укладеного 01.02.2022 між Товариством з обмеженою відповідальністю «КРАВЕСТ» () та ОСОБА_2 , про відчуження транспортного засобу Mercedes-Benz Sprinter 313 CDI, 2014 року випуску;

2) поновлення державної реєстрації права власності на транспортний засіб Mercedes-Benz Sprinter 313 CDI, 2014 року випуску, за Товариством з обмеженою відповідальністю «КРАВЕСТ» ().

У поданій до суду представником позивача заяві про зміну предмета позову від 05.08.2024 заявлено наступні позовні вимоги:

1) визнати недійсним договір №8041/2022/3080671 купівлі-продажу транспортного засобу Mercedes-Benz Sprinter 313 CDI, 2143 куб см, 2014 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , укладений 01.02.2022 у Територіальному сервісному центрі МВС України №8041 між Товариством з обмеженою відповідальністю «КРАВЕСТ» () та ОСОБА_2 ;

2) визнати недійсною угоду про зарахування зустрічних однорідних вимог, укладену 15.03.2022 між Товариством з обмеженою відповідальністю «КРАВЕСТ» () та ОСОБА_2 ;

3) поновити державну реєстрацію права власності на транспортний засіб Mercedes-Benz Sprinter 313 CDI, 2143 куб см, 2014 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , за Товариством з обмеженою відповідальністю «КРАВЕСТ» ().

Таким чином, у заяві про зміну предмета позову позивачем фактично уточнено формулювання першої позовної вимоги в частині назви оспорюваного договору, а також доповнено позовні вимоги ще однією вимогою, що не суперечить наведеним вище вимогам ЦПК України та висновкам Верховного Суду.

Аналізуючи наведене, приймаючи до уваги зміст поданої заяви про зміну предмета позову, суд приходить до висновку про правомірність такої заяви представника позивача та наявність підстав для долучення її до матеріалів справи та прийняття до розгляду.

Матеріалами справи також підтверджується, що 05.08.2024 до суду надійшло клопотання представника позивача від 02.08.2024 про витребування доказів, у якому він просить витребувати у ОСОБА_3 та ОСОБА_2 документи про реєстрацію їхнього шлюбу.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребує відповідні докази.

Враховуючи те, що позовні вимоги обґрунтовуються фраудаторністю оскаржуваних правочинів, та позивач стверджує, що відповідач ОСОБА_2 є дружиною третьої особи - ОСОБА_3 , який є бенефіціаром ТОВ «КРАВЕСТ», суд вважає, що з метою повноти та об`єктивності судового розгляду наявні підстави для витребування доказів за клопотанням представника позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 49, 81, 89, 247, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Прийняти заяву представника позивача ОСОБА_4 від 05.08.2024 про зміну та збільшення предмету позову та здійснювати подальший розгляд справи із урахуванням такої заяви, а саме:

«За позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАВЕСТ», ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про визнання правочинів недійсними та поновлення державної реєстрації права власності».

Встановити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для подання відзиву на уточнені позовні вимоги у порядку, передбаченому статтею 178 ЦПК України.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив у порядку, передбаченому статтею 179 ЦПК України.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечень у порядку, передбаченому статтею 180 ЦПК України.

Встановити третій особі п`ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для подання письмових пояснень щодо уточнених позовних вимог у порядку, передбаченому статтею 181 ЦПК України.

Клопотання представника позивача ОСОБА_4 від 02.08.2024 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у ОСОБА_2 та ОСОБА_3 документи на підтвердження факту реєстрації між ними шлюбу.

Встановити строк для надання письмових доказів - до 01.02.2025.

Роз`яснити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що відповідно до частин 6-9 ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Розгляд справи відкласти на 12.02.2025 об 11 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. О. Ковбасюк