Провадження № 2/205/5236/24
У Х В А Л А

29 листопада 2024 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визнання права власності у зв`язку з втратою правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В:

15 листопада 2024 року позивач ОСОБА_1 шляхом поштового відправлення «Укрпошта» направив до суду вищевказану позовну заяву, яка надійшла до канцелярії суду 27 листопада 2024 року.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява також повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) сторін, поштовий індекс сторін, відомі адреси електронної пошти, а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

У порушення зазначених вимог закону, позивачем не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) відповідача, оскільки відповідачем вказано - Маріупольську міську раду, тоді як відповідно до вказана установа має найменування - Маріупольська міська рада Донецької області, а тому позивачу потрібно уточнити відповідача у позовній заяві.

Також у порушення зазначених вимог закону, позивачем не зазначено його поштовий індекс місця проживання та адресу електронної пошти, а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, а якщо вказана інформація йому невідома, про це потрібно зазначити.

Крім того, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до змісту позовної заяви позивач зазначив ціну позову в розмірі 130 000 грн., а судовий збір у розмірі 1 300 грн., проте позивачем не виконано зазначені вимоги закону, оскільки до позовної заяви не додано документ на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1 300 грн.

Так, відповідно до Акту від 27 листопада 2024 року, який складено на підставі інструкції з діловодства п. 2.6 головним спеціалістом ОСОБА_2 , секретарем суду ОСОБА_3 та головним спеціалістом ОСОБА_4 при реєстрації вхідної кореспонденції від ОСОБА_1 , а саме: позовної заяви з додатками до неї, виявлено відсутність квитанції про сплату судового збору, натомість у додатках до позовної заяви зазначено, що долучено квитанцію про сплату судового збору (Акт додано до матеріалів позовної заяви).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір та надати до суду документ про сплату судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі 1 300 грн.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради про визнання права власності у зв`язку з втратою правовстановлюючого документу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:Т.П. Терещенко

.