Справа №155/484/19
Провадження №2-р/155/4/24
ГОРОХІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року місто Горохів

Горохівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Яремчук С.М.,

за участю секретаря судових засідань Задурській К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області про зобов`язання вчиняти певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз`яснення резолютивної частини рішення Горохівського районного суду Волинської області від 19 травня 2020 року у справі №155/484/19 за позовом ОСОБА_1 до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області про зобов`язання вчиняти певні дії, в якій просить роз`яснити резолютивну частину рішення, а саме: чи зобов`язано Горохівську міську раду (з урахуванням ухвали Горохівського районного суду від 01 лютого 2021 року №155/484/19) виділити ОСОБА_1 земельну частку (пай) в натурі (на місцевості) згідно із сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ВЛ №0237514, виданим Горохівською районною адміністрацією 03 листопада 2017 року та зареєстрованим в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №633, із земель запасу та резервного фонду, розташованих на території Горохівської міської територіальної громади Луцького району Волинської області.

В обґрунтування заяви вказує, що рішенням Горохівського районного суду Волинської області від 19 травня 2020 року зобов`язано Звиняченську сільську раду Горохівського району Волинської області виділити ОСОБА_1 земельну частку (пай) в натурі (на місцевості) згідно із сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ВЛ №0237514, виданим Горохівською районною державною адміністрацією 03 листопада 2017 року та зареєстрованим в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №633.

Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 01 лютого 2021 року замінено вибулого боржника Звиняченську сільську раду Горохівського району Волинської області () на його правонаступника Горохівську міську раду (, місцезнаходження: місто Горохів, вулиця Шевченка, 17 Волинської області, 45701) у цивільній справі №155/484/19 за позовом ОСОБА_1 до Звиняченської сільської ради Горохівського району Волинської області про зобов`язання вчинити певні дії.

Необхідність подання заяви зумовлена тим, що зміст судового рішення є незрозумілим для учасників судового провадження, від вирішення цього питання безпосередньо залежить можливість реалізації права позивача на виділення йому в натурі земельної ділянки як особі, що набула право на земельну частку (пай). Заявнику не зрозуміло, чи може він здійснювати оформлення прав на земельну ділянку в натурі (на місцевості) із земель запасу чи резервного фонду громади, враховуючи висновки, відображені у судовому рішенні від 19 травня 2020 року.

Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 21 листопада 2024 року заяву прийнято до провадження.

Заявник в засідання 27 листопада 2024 року не з`явився, у поданій суду 20 листопада 2024 року заяві просить розглядати справу без його участі.

Відповідач в засідання 27 листопада 2024 року не з`явився, у поданій суду 27 листопада 2024 року заяві просить справу розглядати без участі представника міської ради. Вимоги заяви визнає у повному обсязі, не заперечує щодо роз`яснення резолютивної частини рішення. В заяві зазначає, що на території громади наявні землі запасу та резерву, за рахунок яких можна виконати дане рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 258 ЦПК України судові рішення викладаються у формі ухвали, рішення, постанови або судового наказу.

Пунктом 1 статті 271 ЦПК України регламентовано, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця, суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Відповідно до п. 13, 21 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» при роз`ясненні рішення суд в ухвалі викладає більш повно і ясно частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду; суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення і не вправі вирішувати питання, які не були предметом судового розгляду. Суд може лише змінивши форму викладення більш повно і ясно навести частини рішення, що викликають певні труднощі для розуміння. Суд при роз`ясненні судового рішення не повинен давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, чи змінювати його зміст. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Виходячи із системного тлумачення вказаних положень, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 серпня 2018 року у справі №808/1298/15, адміністративне провадження №К/9901/47009/18).

Таким чином, роз`яснення судового рішення полягає у викладенні в більш чіткій та конкретній формі резолютивної частини рішення і таке роз`яснення пов`язане та має на меті забезпечити чітке і правильне виконання судового рішення, якщо його зміст є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного (приватного) виконавця, що виконує це судове рішення.

Судом встановлено, що рішенням Горохівського районного суду Волинської області у справі №155/484/19 від 19 травня 2020 року позов задоволено повністю, зобов`язано Звиняченську сільську раду Горохівського району Волинської області виділити ОСОБА_1 земельну частку (пай) в натурі (на місцевості) згідно із сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ВЛ №0237514, виданим Горохівською районною державною адміністрацією 03 листопада 2017 року та зареєстрованим в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №633.

З огляду на мотивувальну частину рішення, судом були зазначені фактичні обставини, які були встановлені при розгляді справи, зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини .

Суд, задовольняючи свої позовні вимоги, у своїй мотивувальній частині зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» (далі Закон) право на земельну частку (пай) мають громадяни спадкоємці права на земельну частку (пай), посвідченого сертифікатом.

Відповідно до ст. 2 Закону, основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією. Документами, що посвідчують право на земельну частку (пай), також є свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ст. 3 Закону особи, власники сертифікатів на право на земельну частку /пай/, які виявили бажання одержати належну їм земельну частку (пай) в натурі (на місцевості), подають до відповідної сільської, селищної, міської ради чи районної державної адміністрації заяву про виділення їм земельної частки (паю) в натурі (на місцевості). Підставами для виділення земельних ділянок в натурі (на місцевості) власникам земельних часток (паїв) є рішення відповідної сільської, селищної, міської ради чи районної державної адміністрації.

Згідно з ст. 5 Закону сільські, селищні, міські ради в межах їх повноважень щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості): розглядають заяви власників земельних часток (паїв) щодо виділення їм в натурі (на місцевості) земельних ділянок; приймають рішення щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості).

Статтею 13 цього ж Закону, нерозподіленою земельною ділянкою є земельна ділянка, яка відповідно до проекту землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв) увійшла до площі земель, що підлягають розподілу, але відповідно до протоколу про розподіл земельних ділянок не була виділена власнику земельної частки (паю).

Невитребуваною є земельна частка (пай), на яку не отримано документа, що посвідчує право на неї, або земельна частка (пай), право на яку посвідчено відповідно до законодавства, але яка не була виділена в натурі (на місцевості).

Нерозподілені земельні ділянки, невитребувані частки (паї) після формування їх у земельні ділянки за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до дня державної реєстрації права власності на таку земельну ділянку, про що зазначається у договорі оренди земельної ділянки, а власники земельних часток (паїв) чи їх спадкоємці, які не взяли участі у розподілі земельних ділянок, повідомляються про результати проведеного розподілу земельних ділянок у письмовій формі цінним листом з описом вкладення та повідомленням про вручення або шляхом вручення відповідного повідомлення особисто, якщо відоме їх місцезнаходження. З моменту державної реєстрації права власності на таку земельну ділянку договір оренди припиняється, а державна реєстрація припинення права оренди проводиться одночасно з державною реєстрацією права власності. У разі якщо договір оренди невитребуваної (нерозподіленої) земельної ділянки, переданої в оренду в порядку, визначеному цією статтею, закінчився у зв`язку з набуттям права власності на неї до збирання врожаю, посіяного орендарем на земельній ділянці, орендар має право на збирання такого врожаю. Власник земельної ділянки має право на відшкодування збитків, пов`язаних із тимчасовим зайняттям земельної ділянки колишнім орендарем, у розмірі пропорційно до орендної плати з дня припинення договору до дня збирання врожаю.

У разі якщо до 1 січня 2025 року власник невитребуваної земельної частки (паю) або його спадкоємець не оформив право власності на земельну ділянку, він вважається таким, що відмовився від одержання земельної ділянки.

Така невитребувана земельна частка (пай) після формування її у земельну ділянку за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради (у разі необхідності формування) за заявою відповідної ради на підставі рішення суду передається у комунальну власність територіальної громади, на території якої вона розташована, у порядку визнання майна безхазяйним.

За позовом власнику невитребуваної земельної частки (паю) або його спадкоємцю у разі пропуску строку для оформлення права власності на земельну ділянку з поважної причини суд може визначити додатковий строк, достатній для такого оформлення. У разі відсутності земель сільськогосподарських угідь колективної власності така земельна частка (пай) може бути виділена в натурі (на місцевості) за рахунок земель запасу комунальної власності відповідної територіальної громади (за наявності таких земель).

Протягом 7 років з дня державної реєстрації права комунальної власності на земельну ділянку, сформовану з невитребуваної земельної частки (паю), забороняється передача її у приватну власність (крім передачі її власнику невитребуваної земельної частки (паю) або його спадкоємцям).

Враховуючи, що позивачу відмовлено у виділенні земельної частки (паю) в натурі (на місцевості) через відсутність на території Звиняченської сільської ради Горохівського району Волинської області земельних ділянок, які підлягають паюванню на земельні частки (паї), суд дійшов висновку про задоволення позову.

З вищевказаного можна зробити висновок, що невитрибувана земельна ділянка (пай), відповідно до ч. 7 ст. 13 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» від 05 червня 2003 року №899-IV, із змінами у разі відсутності земель сільськогосподарських угідь колективної власності може бути виділена в натурі (на місцевості) за рахунок земель запасу комунальної власності відповідної територіальної громади (за наявності таких земель).

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

З урахуванням наведеного вище, з метою фактичного виконання рішення суду, заяву слід задовольнити та роз`яснити рішення Горохівського районного суду Волинської області від 19 травня 2020 року у справі №155/484/19 (головуючий суддя Адамчук Г.М.) за позовом ОСОБА_1 до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області про зобов`язання вчиняти певні дії.

Керуючись ст. 260, 261, 271 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення резолютивної частини судового рішення Горохівського районного суду Волинської області від 19 травня 2020 року у справі №155/484/19 за позовом ОСОБА_1 до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області про зобов`язання вчиняти певні дії задовольнити.

Роз`яснити, резолютивну частину рішення Горохівського районного суду Волинської області від 19 травня 2020 року у справі №155/484/19 за позовом ОСОБА_1 до Горохівської міської ради Луцького району Волинської області про зобов`язання вчиняти певні дії, згідно якого зобов`язано Звиняченську сільську раду Горохівського району Волинської області (правонаступник Горохівська міська рада) виділити ОСОБА_1 земельну частку (пай) в натурі (на місцевості) згідно із сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ВЛ №0237514, виданим Горохівською районною державною адміністрацією 03 листопада 2017 року та зареєстрованим в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №633 із земель запасу Горохівської міської територіальної громади Луцького району Волинської області (за наявності таких земель).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Горохівського районного суду

Волинської області Яремчук С.М.