Справа № 367/2150/23
Провадження №2/369/1329/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Липченко О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про закриття провадження по цивільній справі за позовом Органу опіки та піклування Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області, в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів

в с т а н о в и в :

У березні 2023 року до суду надійшов позов Органу опіки та піклування Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області. Просили суд позбавити ОСОБА_3 батьківських прав відноснос малолітніх дітей ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; стягнути з ОСОБА_4 та ОСОБА_3 аліменти на утримання дітей в розмірі частини всіх видів заробітку; передати ОСОБА_1 , 2014 року народження, та ОСОБА_2 , 2016 року народження, Органу опіки та піклування Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області.

Щодо відповідача ОСОБА_3 .

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Поряд з цим за змістом пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 10 квітня 2019 року (справа №456/647/18, провадження №61-2018св19).

Відповідно до частини другої статті 256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

З Єдиного реєстру судових рішень вбачається, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16 вересня 2024 року (справа 369/12439/24) позов ОСОБА_5 до ОСОБА_3 треті особи Орган опіки та піклування Гостомельської селищної військової адміністрація, Київський обласний центр соціально-психологічної реабілітації дітей "Сезенків" про визнання батьківства задоволено.

Визнано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 батьком:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Внесено зміни до актового запису про народження № 47 (місце реєстрації: виконавчий комітет Горенської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 01 вересня 2014 року): де в графі відомості про батька виключено відомості про ОСОБА_3 , та вказати батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України; змінено прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 », а по-батькові з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_10 » та зазначити прізвище, ім`я, по батькові дитини у наступному вигляді ОСОБА_11 .

Внесено зміни до актового запису про народження № НОМЕР_1 (місце реєстрації: виконавчий комітет Горенської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 16 червня 2016 року): де в графі відомості про батька виключено відомості про ОСОБА_3 , та вказати батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України; змінено прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 », а по-батькові з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_10 » та зазначити прізвище, ім`я, по батькові дитини у наступному вигляді ОСОБА_12 .

Внесено зміни до актового запису про народження № 192 (місце реєстрації: Бучанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) від 17 серпня 2023 року): де в графі відомості про батька виключено відомості про ОСОБА_3 , та вказати батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України; змінено прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 », а по-батькові з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_10 » та зазначити прізвище, ім`я, по батькові дитини у наступному вигляді ОСОБА_13 .

Рішення набрало законної сили 17 жовтня 2024 року.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина 1 статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя.

Оскільки батьківство дітей ОСОБА_14 , 2014 року народження, та ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено щодо іншої особи, тому провадження по справі в частині відповідача ОСОБА_3 підлягає закриттю за відсутності предмету спору.

Керуючись ст.ст.1216-1232 ЦК України, ст. ст.ст.12, 55, 81, 141, 200, 206, 251, 255, 263-265 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Провадження по цивільній справі за позовом Органу опіки та піклування Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області, в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів - закрити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складений 28 листопада 2024 року.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ