ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1348/24 Справа № 712/7140/20
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

23 липня 2024 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Гончар Н.І., розглянувши апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Головного управління Національної поліції в Черкаській області, Державної казначейської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Державної казначейської служби України в Черкаській області про відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и л а:

15 липня 2024 року на адресу Черкаського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ГУНП в Черкаській області на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 червня 2024 року.

В апеляційній скарзі представник ГУНП в Черкаській області Коваленко А.П. просить відстрочити сплату судового збору до закінчення апеляційного провадження, посилаючись на те, що станом на 12.07.2024 року на рахунку ГУНП в Черкаській області відсутні асигнування для забезпечення потреб по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки». Вказує, що після надходження коштів від головного розпорядника Національної поліції України, ГУНП в Черкаській області матиме змогу оплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, при цьому,ст. 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог ст. ст. 81, 83 ЦПК України, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Визначення майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

У клопотанні зазначено, що на момент подачі апеляційної скарги на рахунку ГУНП в Черкаській області відсутні асигнування для забезпечення потреб КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки».

Статтею 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З огляду на викладене, наведені в апеляційній скарзі доводи представника ГУНП в Черкаській області Коваленко А.П. відповідно до статті 8 ЗУ «Про судовий збір» не є підставами для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 червня 2024 року.

У зв`язку з викладеним, суд вважає, що у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п. 4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, ГУНП в Черкаській області оскаржує рішення суду в частині стягнення моральної шкоди у розмірі 5000 грн.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (станом на 2020 рік) за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 мінімальної заробітної плати.

Позов подано до суду у 2020 році. Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року становив 2 102 грн., відповідно 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 840 грн. 80 коп.

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 червня 2024 року скаржнику слід сплатити судовий збір у розмірі 1216 грн. 20 коп.

Таким чином, скаржник повинен сплати судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду 1216 грн. 20 коп.

На підтвердження сплати судового збору слід надати суду оригінал документу, що підтверджує його сплату.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушення вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тобто апеляційна скарга залишається без руху, а скаржнику надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 червня 2024 року необхідно залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись статтями 136, 185, 357 ЦПК України, на підставі статті 8 Закону України «Про судовий збір», суддя

у х в а л и л а:

Клопотання представника Головного управління Національної поліції в Черкаській області Коваленко Алли Петрівни про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 червня 2024 року залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Головного управління Національної поліції в Черкаській області, Державної казначейської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Державної казначейської служби України в Черкаській області про відшкодування моральної шкодизалишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, а саме: надання оригіналу квитанції про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1261,20 грн.

Копію ухвали направити скаржнику для виконання.

У разі невиконання ухвали суду апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Гончар