ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

22 жовтня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

Головуючого судді Єлізаренко І.А.

Суддів Петешенкової М.Ю., Свистунової О.В.

ознайомившись із апеляційною скаргою заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06 березня 2024 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти у сумі 1 316 000 грн., що станом на момент звернення до суду є еквівалентом 35 000 доларів США, шляхом звернення стягнення на предмет застави - автомобіль, визнавши за ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки Toyota RAV4 Hybrid, державний номер НОМЕР_1 , WIN - НОМЕР_2 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 13 160 грн.

02 жовтня 2024 року заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури, яка не є учасником справи, та не була залучена до участі у справі, звернувся до Дніпровського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06 березня 2024 року, в якій просив рішення суд від 06 березня 2024 року скасувати та ухвалити нове рішення, про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування судом обставин у справі, неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Частиною 2 статті 23 Закону України Про прокуратуру передбачено, прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 статті 23 Закону України Про прокуратуру передбачено прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до ч.6 статті 23 Закону України Про прокуратуру під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

ЄСПЛ звертав увагу на те, що підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або ж у тому разі, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти росії» (Menchinskaya v. russia, заява № 42454/02, § 35)).

Звернувшись із апеляційною скаргою на рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 06 березня 2024 року у цій справі, заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури посилався на те, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000051 від 12 липня 2024 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення передбаченого, ч.1 ст. 388 КК України за фактом того, що ряд невстановлених осіб, серед яких можуть бути ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , створили фіктивну розписку про наявність боргових обов?язків між собою, з метою звернутися до суду з позовом про скасування арешту майна автомобіля Toyota RAV4, державний номер НОМЕР_3 , VIN - код НОМЕР_2 та подальшого його відчуження, на яке накладено арешт в рамках кримінального провадження №0000329. Слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в рамках кримінального провадження №000051 від 12 липня 2024 року звернувся до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська з клопотанням про тимчасовий доступ до матеріалів цивільної справи №201/1927/24 відповідно до положень ст.159 КПК України. Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 06 вересня 2024 року у справі №202/10612/24 надано тимчасовий доступ до матеріалів цієї цивільної справи. Працівник правоохоронного органу 19 вересня 2024 року ознайомився з матеріалами цивільної справи №201/1927/24, про що складено протокол про тимчасовий доступ до речей і документів, та цього ж дня копії цих матеріалів справи були направлені на адресу Дніпропетровської обласної прокуратури для вирішення питання здійснення заходів представницького характеру. Предметом позову є звернення стягнення на предмет застави - автомобіль, який є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000329, в якому процесуальне керівництво здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою, а здобуті докази можуть вплинути на результати розгляду справи по суті спору, і тому прийняте рішення по справі безпосередньо торкається прав та обов?язків обласної прокуратури.

Відповідно до ч.4 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 07 жовтня 2024 року апеляційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06 березня 2024 року - залишено без руху та надано строк для усунення вказаних недоліків у зазначені в ухвалі строки, оскільки, заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в поданій ним апеляційній скарзі на рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 06 березня 2024 року у цій справі, взагалі не зазначив в інтересах якого державного органу, чи в інтересах фізичної особи він звернувся з апеляційною скаргою у цій справі. Заступником керівника Дніпропетровської обласної прокуратури не було надано доказів на підтвердження наявності обставин для його звернення з апеляційною скаргою на рішення суду від 06 березня 2024 року у цій справі в інтересах певного державного органу чи в інтересах фізичної особи (а.с.109-111).

17 жовтня 2024 року заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури надіслав до Дніпровського апеляційного суду пояснення в яких зазначив, Дніпропетровською обласною прокуратурою подано апеляційну скаргу як особою, яка не брала участі у справі, у порядку самопредставництва, а не на захист інтересів держави. Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, серед іншого, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Так, п. 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи. Цим конституційним положенням кореспондують норми ст. 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і ст. 17 ЦПК України. Реалізацію права на судовий захист може бути здійснено також шляхом апеляційного оскарження актів судів першої інстанції, оскільки їх перегляд у такому порядку гарантує відновлення порушених прав. Право на апеляційне оскарження судових рішень у контексті ч.ч. 1, 2 ст. 55, п. 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України є складовою права кожного на звернення до суду будьякої інстанції відповідно до закону. Відповідно до ч. 1 ст.352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково. Щодо учасників справи, то їх коло визначено частинами першою та другою статті 42 ЦПК України, якими передбачено, що учасниками справи є сторони, треті особи. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 15 травня 2020 року у справі №904/897/19, особа, яка звертається з апеляційною скаргою не будучи учасником справи, повинна довести, що оскаржене судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним, що означає, що скаржник в апеляційній скарзі має чітко зазначити, в якій частині оскаржуваного ним судового рішення (в мотивувальній та/або резолютивній) прямо вказано про його права, інтереси та (або) обов`язки, та про які саме. В поданій апеляційній скарзі Дніпропетровською обласною прокуратурою зазначено, що у провадженні Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві, перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000329 від 20 вересня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2, 3 ст. 255, ч. ч. 2, 3, 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України. Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою. Предметом позову є звернення стягнення на предмет застави - автомобіль, який є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000329, в якому процесуальне керівництво здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою, а здобуті докази можуть вплинути на результати розгляду справи по суті спору, і тому прийняте рішення у справі №201/1927/24 безпосередньо стосується прав та обов`язків обласної прокуратури. Відповідно до положень ст. 352 ЦПК України подання апеляційної скарги особою, яка не брала участі у розгляді справи, не повинно досліджуватись судом у взаємозв`язку та у залежності з реалізацією права на оскарження рішення суду сторонами, у тому числі відповідачем. В цивільній справі № 201/1927/24 Дніпропетровська обласна прокуратура як юридична особа цивільно-правових відносин діє в порядку самопредставництва.

Слід зазначити, вимоги ухвали Дніпровського апеляційного суду від 07 жовтня 2024 року виконані не були, заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури не зазначив в інтересах якого саме державного органу, чи в інтересах фізичної особи Дніпропетровська обласна прокуратура, яка не є учасником цієї справи, не приймала участі у розгляді справи, звернулася з апеляційною скаргою у цій справі. Дніпропетровською обласною прокуратурою не надано доказів на підтвердження наявності обставин для звернення Дніпропетровської обласної прокуратури з апеляційною скаргою на рішення суду від 06 березня 2024 року у цій справі в інтересах певного державного органу чи в інтересах фізичної особи.

Відповідно до положень ст. ст. 185, 357 ЦПК України в разі невиконання ухвали суду про залишення скарги без руху, скарга вважається неподаною і повертається особі, яка її подала.

З урахуванням викладеного, апеляційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06 березня 2024 року слід повернути апелянту.

Керуючись ст. ст.185, 357 ЦПК України, суд

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - повернути апелянту.

Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя І.А.Єлізаренко

Судді М.Ю.Петешенкова

О.В.Свистунова