Справа № 638/8498/23
Провадження № 2/638/1362/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Коломієць І.М.,

за участю

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідачів ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Салтівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Слюсар Людмили Олександрівни, третя особа: Служба у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання права власності на спадкове майно та встановлення батьківства,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду міста Харкова судді Семіряд І.В. знаходиться зазначена цивільна справа.

26.11.2024 у судовому засіданні представником відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 адвокатом Цимбалюком С.В. заявлено відвід судді, який обгрунтовано тим, що з відомостей «Електронного суду» стало відомо, що представником позивача подано скаргу до ВРП на суддю Дзержинського районного суду м. Харкова Семіряд І.В. відповідачі вважають, що сторона позивача у такий спосіб намагається чинити психологічний тиск на суддю з метою постановлення вигідним саме позивачу процесуальних рішень, щоб змусити суд бути більш лояльним до позивача подається скарга на головуючого суддю. Відповідачі заявляють відвід головуючому судді з підстав подання на нього скарги позивачем, що виключає наявність у відповідачів ознак зловживання правами.

Позивач ОСОБА_1 , яка приймала участь у судовому засіданні в режимі відеоконференція, у судовому засіданні заперечувала проти відводу судді.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , який приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференція, у судовому засіданні заперечував проти відводу судді, зазначив, що подання скарги на дії головуючого є правом сторони та жодним чином не мало на меті впливати на суддю.

Представник відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав заяву та просив відвести суддю від розгляду справи.

Відповідачі Салтівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Приватний нотаріус ХМНО Слюсар Л.О. та третя особа: Служба у справах дітей по Салтівському району Департаменту служб у справах дітей ХМР у судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Суд, вислухавши позивача, представника позивача, представника відповідачів, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява про відвід є необґрунтованою.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод суд, який розглядає справу, має бути безстороннім і незалежним.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року (BELUKHA v. UKRAINE N 33949/02, § 49 - 52).

Посилання заявника на існування упередженість та необ`єктивності судді не доводить упередженості та необ`єктивності судді при розгляді справи. Доводи ОСОБА_6 , що викладені ним обставини свідчать про заінтересованість у результаті розгляду справи ґрунтуються на припущеннях заявника та не підтверджуються жодним доказом. Крім того, з предмета та меж розгляду в цій справі не простежується будь-яка залежність чи взаємозв`язок, що прямо чи опосередковано вказували б на необ`єктивність судді, якому заявлено відвід.

Підстави для відводу ( самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Зазначені представником відповідчів підстави для відводу судді не передбачені ст.ст. 36, 37 ЦПК України.

Рішенням Ради суддів України №13 від 01.03.2019 «Про внесення змін до рішення Ради суддів України від 08.06.2017 №34» внесено зміни до рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34 «Про роз`яснення деяких питань щодо конфлікту інтересів», а саме, пункт 2-й цього рішення викладено у наступній редакції: «Наявність скарги щодо судді у провадженні Вищої ради правосуддя - не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної судової справи. Подання учасником такого судового провадження скарги надії судді до Вищої ради правосуддя до закінчення судового розгляду справи може свідчити про вплив на суд, у разі, коли це здійснюється як тиск на суддю з метою, зокрема, перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків або схилити їх до винесення неправосудного рішення, тощо,що може мати ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 376 Кримінального кодексу України.».

Представником відповідачів не доведено, що стороною позивача скаргу подано з метою тиску на суддю, з метою перешкоджанню виконання суддею професійних обов`язків або схиляння судді до неправомірного рішення обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Суд зазначає, що будь-яка скарга на дії судді не може розцінюватися як втручання або тиск на суддю, оскільки таке звернення є невід`ємним конституційним правом. Чинним законодавством не передбачено жодних обмежень права будь-якої особи на звернення до ВРП зі скаргою стосовно судді, зокрема, і обмежень щодо звернення учасника судового провадження з дисциплінарною скаргою до закінчення судового розгляду справи

Подання скарги на суддю є правом особи, що, за загальним правилом, не створює конфлікту інтересів та не спричиняє тиску на суд.

Ч.ч.2,3 ст. 40 ЦПК України передбачає, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки представником відповідачів заявлено відвід у судовому засіданні, тобто пізніше ніж за три дні до судового засідання, суд не передає вказану заяву на розгляд іншому судді.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.33,40 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви представника відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 адвоката Цимбалюк Сергія Васильовича про відвід судді Семіряд І.В. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Семіряд І.В.