Дата документу 21.11.2024Справа № 553/2385/24
Провадження № 2/554/5192/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2024 року м.Полтава

Суддя Октябрського районного суду м. Полтави Шевська О.І., за участі секретаря судового засідання Яценко Ж.Ю. розглянувши в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Клімова Олена Володимирівна, АТ «Ощадбанк» про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,, -

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Полтавської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Клімова Олена Володимирівна, АТ «Ощадбанк» про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини та прохала суд визнати поважними причини пропущення строку прийняття спадщини ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) після смерті матері ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

23.08.2024 року ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави відкрито провадження по справі.

22.10.2024 року ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави закрито підготовче судове провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Представником позивача адвокатом Шевченко Л.О. подано заяву про розгляд справи за їх відсутності, прохала позовні вимоги задовольнити

Представник відповідача Полтавської міської ради в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Третя особа Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Клімова Олена Володимирівна в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, вказала, що при вирішення справи покладається на розсуд суду.

Представник третьої особаи АТ «Ощадбанк» в судове засідання не зявився, подав заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Врахувавши думки учасників справи, викладені у поданих до суду письмових заявах, вивчивши письмові докази по справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом установлено, що ОСОБА_1 , громадянка України, ІНФОРМАЦІЯ_2 , до початку повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, постійно проживала на території Луганської області в м. Гірське за місцем своєї реєстрації: АДРЕСА_1 , що підтверджується паспортом серії НОМЕР_2 , виданий Золотівським ВМ Первомайського МВУМВС України в Луганській області 19.08.1997 року.

У квітні 2022 року позивач була вимушена виїхати з території проживання в м. Гірське Луганської області, Україна через бойові дії.

Відповідно до довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 20.04.2022 № 1602- перебуває на обліку, як внутрішньо переміщена особа у зв`язку із збройною агресією російської федерації. Фактично проживає у місті Полтава Полтавської області.

ЇЇ батько, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , залишився проживати на окупованій території в м. Кіровськ (Голубівка) Луганської області, яке окуповано з 25.09.2014 року.

Згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року № 309, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 23.12.2022 № 1668/39004, з 07.04.2014 вся територія колишнього Алчевського району Луганської області, до складу якого входило м. Кіровськ знаходиться в під тимчасовою окупацією російською федерацією.

Під час проживання на тимчасово окупованій території, ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 81 рік помер батько позивачки: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який проживав у м. Кіровськ (Голубівка) Луганської області.

Факт смерті батька ОСОБА_2 , який помер на окупованій території встановлювався в судовому порядку, оскільки отримати свідоцтво про смерть в органі державної реєстрації актів цивільного стану не було можливості, а лікарське свідоцтво про смерть та свідоцтво про смерть були видані окупаційною владою на непідконтрольній території України.

Відповідно до Рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 18 жовтня 2023 року у справі № 553/2846/23, яке набрало законної сили 20 листопада 2023 року, було встановлено факт смерті батька позивачки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Місце народження: с. Червоний Донець, Ізюмський район, Харківська область, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Кіровськ (Голубівка) Луганської області у віці 81 рік від хронічної серцевої недостатності.

На підставі Рішення суду 20 жовтня 2023 року Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Полтава Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Карманрвій Т.В. видано свідоцтво про смерть батька ОСОБА_2 серії НОМЕР_3 .

Родинні зв`язки позивачки з батьком підтверджуються її свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_4 повторно видане 10.10.2023 Подільським відділом ДРАЦС у м. Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, а зміна прізвища підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_5 видане 28.09.1985.

23.10.2024 року позивач звернулася до ГУ ПФУ в Луганській області з заявою про виплату допомоги на поховання.

30.10.2024 року ГУ ПФУ в Луганській області листом №1200-0502-9/21572 відмовлено у видачі допомоги на поховання оскільки було встановлено розбіжність даних свідоцтва про смерть ОСОБА_2 серія НОМЕР_3 та даних ІКІС ПФУ підсистема «призначення пенсії» в якій по батькові ОСОБА_2 зазначено « ОСОБА_3 ».

Ухвалою Ленінського районного суду м.Полтави від 29.04.2024 року по справі №553/2846/23 внесено виправлення до рішення Ленінського районного суду м.Полтави від 18.10.2023 року у справі №553/2846/23 а саме у тексті описової та резолютивної частини судового рішення по батькові ОСОБА_2 вірним слід вважати « ОСОБА_3 ».

Актовий запис про смерть поновлено та 22.05.2024 року повторно видано свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , серія НОМЕР_6 .

На підставі заяви ОСОБА_1 від 24 жовтня 2023 року про прийняття спадщини, приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Клімовою Оленою Володимирівною 24.10.2023 було зареєстровано спадкову справу № 18/2023 та видано Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 71447856 від 24.10.2023.

Нотаріус відкривши спадкову справу відмовила ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з тим, що нею пропущено строк для прийняття спадщини.

Постановою Приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Клімової Олени Володимирівни від 26.10.2023 року встановлено, що адреса реєстрації місця проживання ОСОБА_1 є відмінною до адреси місця реєстрації померлого; нею не надано доказів, що підтверджують фактичне прийняття спадщини шляхом постійного проживання із спадкодавцем за однією адресою на час відкриття спадщини та не подано нотаріусу заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, а отже є такою, що не прийняла спадщину, у зв`язку з чим відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, на майно померлого батька.

У звязку з тим, що на момент смерті батько позивача проживав на окупованій території, враховуючи відсутність оригіналів лікарських документів, підтверджуючих факт смерті , відсутність копій особистих документів померлого і не можливість отримати своєчасно оригінал свідоцтва про смерть на окупованій території, факти смерті ОСОБА_2 встановлювався в судовому порядку .

Окрім того, процес оформлення документів ускладнився, тим що позивач перенесла 17.11.2023 року інсульт, після якого постійно потребувала лікування, що підтверджується лікарською випискою від 12.07.2024 року.

Можливість звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини з`явилася тільки після отримання вірного свідоцтва про смерть на підставі рішення суду.

Будь яке нерухоме чи рухоме майно у померлого відсутнє, що підтверджується інформацією з Державного реєстру прав на нерухоме майно.

Відповідно до наданої інформації наданої заступником директора АТ «Ощадбанк» від 02.09.2024 року на виконання ухвали суду, померлий ОСОБА_2 має відкритий рахунок в АТ «Ощадбанк» на якому фактичний залишок складає 72 718, 99 грн.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з б`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового мана; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо.

Відповідно до висновків Верховного Суду України у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених у Постанові від 23.11.2020р. по справі №315/714/19, у аналогічних спірних правовідносинах, гостре раптове захворювання у сукупності з незначним терміном пропуску строку звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, є підставою для задоволення позову про надання додаткового строку на звернення із такою заявою.

Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи.

Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Частиною третьою статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 494/498/16-ц зроблено висновок, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд зобов`язаний дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 332/1434/15-ц зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Положеннями статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 зазначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Враховуючи вищезазначене, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного наданого доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позивача та наявність правових підстав для задоволення позову та можливості визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини.

Згідно з пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Суд вважає необхідним надати позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили, вважаючи, що саме такий термін достатній для звернення до нотаріуса з відповідною заявою.

Керуючись ст.ст. 1217, 1220, 1222-1233, 1269-1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76, 81, 83, 89, 200, 211, 247, 259, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Клімова Олена Володимирівна, АТ «Ощадбанк» про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,- задовольнити.

Визначити громадянці України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН НОМЕР_1 , додатковий строк в три місяці для подання заяви до нотаріальних органів про прийняття спадщини за законом після померлого батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Копію повного судового рішення направити учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні протягом 2 (двох) днів з дня його складання.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 (тридцяти) днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторін:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце реєстрації АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач Полтавська міська рада, місце знаходження: м.Полтава, вул.Соборності, 36, .

Третя особа Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Клімова Олена Володимирівна, адреса місця знаходження: м.Полтава,вул.Європейська, 6.

Третя особа АТ «Ощадбанк», адреса місця знаходження: м.Київ, вул.Госпіталька, 12Г.

Суддя О.І.Шевська