ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

21 жовтня 2024 року м. Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Корчистої О.І.,

суддів: Агєєва О.В., Бондар Я.М.

заслухавши доповідь судді-доповідача Корчистої О.І. по апеляційній скарзі ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 24 травня 2024 року по справі № 201/16180/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіна Олена Валентинівна, про стягнення недоотриманої суми пенсії в порядку спадкування за законом,

встановив:

Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 24 травня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 залишені без задоволення.

ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 19 червня 2024 року визначений склад колегії суддів для розгляду справи: головуючий суддя (суддя-доповідач) Тимченко О.О., судді: Зубакова В.П., Остапенко В.О.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 29 липня 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 24 травня 2024 року.

У зв`язку з відрахуванням зі штату Дніпровського апеляційного суду судді Дніпровського апеляційного суду Тимченко О.О., протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Дніпровського апеляційного суду від 27 вересня 2024 року визначений склад колегії суддів для розгляду справи: головуючий суддя (суддя-доповідач) Корчиста О.О., судді: Агєєв О.В., Бондар Я.М.

Перевіривши матеріали справи після відкриття провадження, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 24 травня 2024 року без руху за наступних підстав.

Статтею 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення справляється судовий збір.

Порядок сплати судового збору визначено ст. 6 вказаного Закону. На підтвердження сплати судового збору надається документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно п/п 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позовну заяву з вимогами майнового характеру подано до суду фізичною особою у грудні 2023 року.

Згідно ч. 1, п/п 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2023 року встановлено в сумі 2684 гривень.

Отже, за подання апеляційної скарги заявник мав сплатити судовий збір у розмірі 1 610,40 гривень ((2 684 х 0,4%) х 150%).

До апеляційної скарги заявником додана платіжна інструкція № 0.0..1 від 17 червня 2024 року про сплату судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 1 611 гривень на рахунок НОМЕР_1 , який не є належним рахунком для сплати судового збору за подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Відповідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оскільки заявником судовий збір сплачений на неналежний рахунок, до спеціального фонду Державного бюджету України він не зарахований, апеляційний суд не може прийняти надану заявником платіжну інструкцію на підтвердження сплати судового збору у вказаному у ній розмірі.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України).

Водночас, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту скарги, в тому числі, щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Згідно ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права) (ч. 9 ст. 10 ЦПК України).

Подібними за змістом, що врегульовують ситуацію відкриття провадження з порушеннями, про які стало відомо після вчинення такої процесуальної дії, є ч.11 ст.187 ЦПК України, яка передбачає, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року (справа № 2-591/11) зазначила, що інститут аналогії закону і аналогії права первісно був доктринально обґрунтований і застосовувався судами задовго до часткового відображення цього інституту в законодавстві. Необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону. Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві, зокрема у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 905/1956/15 (провадження № 12-62гс19, пункт 6.27), від 27 листопада 2019 року у справі № 629/847/15-к (провадження № 13-70кс19), від 16 червня 2020 року у справі № 922/4519/14 (провадження № 12-34гс20, пункт 6.19), від 13 січня 2021 року у справі № 0306/7567/12 (провадження № 13-73кс19, пункт 28), від 28 вересня 2021 року у справі № 761/45721/16-ц (провадження № 14-122цс20, пункт 105). Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії. (пункт 77- 82 постанови).

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно ч. 12, 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 9 ст. 185 ЦПК України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Тобто, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху, з наданням заявнику строку для усунення недоліків у вигляді сплати судового збору в розмірі 1 610,40 гривень за належними реквізитами.

Судовий збір сплачується за наступними реквізитами: Отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/22030101, номер рахунку UA0004628 , Код ЄДРПОУ 37988155, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

За таких обставин, справа підлягає прийняттю до провадження та залишення без руху для усунення недоліків у вигляді сплати судового збору в сумі 1 610,40 гривень за належними реквізитами.

Керуючись ст. 185, 357, 365, 366 ЦПК України, апеляційний суд,

ухвалив:

Прийняти до свого провадження цивільну справу № 201/16180/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бунякіна Олена Валентинівна, про стягнення недоотриманої суми пенсії в порядку спадкування за законом.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 24 травня 2024 року залишити без руху.

Надати заявнику строк для виконання вимог ухвали у п`ять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що невиконання вимог ухвали апеляційного суду є підставою для залишення апеляційної скарги без розгляду.

Судді: