СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/8355/24

пр. № 2/759/3350/24

25 листопада 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Твердохліб Ю.О.

за участю секретаря судових засідань Вінцковської О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2024 року позивач ПрАТ «АК «Київводоканал» звернувся з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому, з урахуванням уточнень, остаточно просив стягнути солідарно на користь позивача з відповідачів заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з центрального водопостачання та центрального водовідведення у розмірі за період з 01.01.2017 року - 31.01.2024 року у розмірі 36 357,78 грн, 3% річних у розмірі 7 175,96грн, інфляційні втрати в розмірі 31 940,96 грн, витрати по оплаті судового збору у розмірі 3 028,00 грн та витрати за отримання відомостей з Державного реєстру речових прав у розмірі 45,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог ПрАТ «АК «Київводоканал» посилається на те, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є споживачами житлово-комунальних послуг за адресою: АДРЕСА_1 .

05.08.2014 року розміщено повідомлення та договір у газеті «Хрещатик» № 110 (4510) про надання послуг з центрального постачання холодної води та водовідведення. Таким чином відповідачі отримували послуги з централнього постачання холодної води та водовідведення на підставі вказаного договору, оскільки після розміщення повідомлення та договору в газеті, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал» жодних заяв або повідомлень про відмову від надання послуг не надходило.

Відповідно до п. 1.1 Договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а відповідач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Відповідно до п. 3.1 Договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

31.05.2021 року на офіційному веб-сайті опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканал» про укладення публічних індивідуальних договорів приєднання про надання послуг з центрального водовідведення та/аюо центрального відовідведення, у зв`язку з чим 01.07.2021 року вказаний договір вважається укладеним.

Однак, відповідачі, в порушення умов договору щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.01.2017 року по 31.01.2024 року послуг з водопостачання та водовідведення не виконали належним чином, внаслідок чого у них виникла заборгованість у розмірі за період з 01.01.2017 року - 31.01.2024 року у розмірі 36 357,78 грн.

Крім того, в зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, відповідач зобов`язана сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3% річних у розмірі 7175,96 грн, інфляційних втрат в розмірі 31 940,96 грн, у зв`язку з чим просить позов задовольнити.

Процесуальні дії

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.04.2024 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с 32-33).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 25.04.2024 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (виклику) сторін, витребувано докази (а.с. 36).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 29.07.2024 року залучено співвідповідача у справі (а.с. 103-104).

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, направив до суду заяву у якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримав, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечував, та направив до суду довідку про заборгованість станом на 14.11.2024 року (а.с. 149).

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, 01.10.2024 року до суду надіслала заяву, у якій вказала, що позовні вимоги не визнає, у зв`язку з воєнним станом та надала квитанції про часткову сплату заборгованості (а.с. 116-134).

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 відзив на позовну заяву у встановлений строк не надали, в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені шляхом направлення кореспонденції на адресу реєстрації, причини неявки суду невідомі, конверти повернулись з відміткою "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 69, 70, 71, 110, 111, 112, 140, 141, 142).

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Отже, зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідачів про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини п`ятої статті 279 та частини 8 статті 178 ЦПК України.

Враховуючи те, що сторони до судового засідання не з`явились, суд, керуючись ч.2 ст.247 ЦПК України, розглянув справу без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, керуючись вимогами ст.ст.130, 280 ЦПК України вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідачів та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази в справі у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Фактичні обставини справи

Судом встановлено, що згідно витягу з Реєстру територіальної громади м.Києва про зареєстрованих /знятих з реєстрації осіб у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 за період з 01.02.2017 року по 31.01.2024 року зареєстрованими з повнолітніх значаться: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (а.с. 51).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира за адресою: АДРЕСА_1 не зареєстрована на праві власності (а.с. 93).

05.08.2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання ПАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал, в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал» - позивача, як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) (далі - повідомлення) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) (а.с.84).

Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг

Відповідно до п. 1.1 Договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати Відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а Відповідач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором.

Відповідно до п. 3.1 Договору, розрахунковим періодом с календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим (а.с. 86-89).

31.05.2021 року на офіційному веб-сайті опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ «АК «Київводоканал» про укладення публічних індивідуальних договорів приєднання про надання послуг з центрального водовідведення та/або центрального відовідведення (а.с. 85).

Згідно довідки ПрАТ «АК «Київводоканал» від 14.11.2024 року № 11717/8/8/0224 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 станом на 14.11.2024 року за період з 01.01.2017 року по 31.01.2024 року мають заборгованість у розмірі 36 357,78 грн, 3% річних у розмірі 7 175,96 грн інфляційні втрат в розмірі 31 940,96 грн (а.с. 154).

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Правовідносини із споживання житлово-комунальних послуг регулюються ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», відповідно до ст. 4 якого законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг.

Відповідно до положень ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 68 Житлового кодексу Української РСР наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Радою Міністрів Української РСР.

Відповідно до п. 8 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, послуги надаються споживачеві згідно з договором, що оформляється на основі типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі - договір).

Відповідно до п. 11 Правил, У разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі (або всі) квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю та які не мають квартирних засобів обліку (у разі обладнання всіх квартир квартирними засобами обліку - споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю), оплачують послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями всіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, та споживачами, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку води виконавцю, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загальнобудинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку. Плата за послуги нараховується згідно з показаннями будинкового засобу обліку води, а у разі його відсутності (несправності) за нормативами (нормами) споживання у таких випадках: у разі відсутності засобів обліку води, встановлених у квартирі (будинку садибного типу); у разі несправності квартирних засобів обліку, що не підлягає усуненню, з моменту її виявлення; у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку за розрахунковий період з подальшим перерахунком відповідно до пункту 18 цих Правил.

Згідно п. 21 Правил, У разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання: з централізованого постачання холодної та гарячої води і водовідведення - з розрахунку на одну особу та на ведення особистого підсобного господарства; з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалюваної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та з урахуванням фактичної температури зовнішнього повітря і фактичної кількості днів надання цієї послуги в місяці, який є розрахунковим.

Відповідно до п. 20 Правил, плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо) або відповідно до умов договору на встановлення засобів обліку. У платіжному документі передбачаються графи для зазначення поточних і попередніх показань засобів обліку води, теплової енергії, різниці цих показань або затверджених нормативів (норм) споживання, тарифу на даний вид послуг і суми, яка належить до сплати за надану послугу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово- комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово- комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 ч. 3 ст. 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово- комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

26.04.2014 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» від 10.04.2014 №1198, яким внесено зміни до закону України «Про житлово-комунальні послуги», який доповнено новими частинами.

Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір про надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання.

Відповідно до п. 3.1 договору розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунком.

Судом встановлено, що позивач належним чином виконує свої договірні зобов`язання шляхом надання відповідачам централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення.

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у свою чергу порушили умови договору, внаслідок неналежного виконання зобов`язань, а тому у них за період з 01.01.2017 року по 31.01.2024 року виникла заборгованість у розмірі 36 357,78 грн.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил.

Відповідно до ч. 2-4 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем.

Згідно зі ст. 179 ЖК УРСР, користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватизованого житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 № 572, з наступними змінами, власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Згідно з п. 30 Правил, споживач зобов`язаний: 1) оплачувати послуги в установлені договором строки; 2) забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору; 3) дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; 4) забезпечувати цілісність квартирних засобів обліку та не втручатися в їх роботу; 5) у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі; 6) виконувати інші обов`язки відповідно до законодавства.

Згідно із п. 5) ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Разом з тим, згідно зі ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Також, у відповідності до положень п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст.ст. 610-612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Разом з тим, згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

В зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 зобов`язані сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3% річних у розмірі 7 175,96грн, інфляційних втрат в розмірі 31 940,96 грн.

Таким чином, виходячи з юридичної природи правовідносин сторін як грошових зобов`язань, на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, тому позовні вимоги необхідно задовольнити, тому, підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача сума заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення за період з 01.01.2017 року по 31.01.2024 року у розмірі 36 357,78 грн, 3% річних у розмірі 7 175,96грн, інфляційних втрат в розмірі 31 940,96 грн.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідачів в рівних частках на користь позивача судовий збір у сумі 3 028,00 грн та витрати повязані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 45,00 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення за період з 01.01.2017 року - 31.01.2024 року у розмірі 36 357,78 грн, 3% річних у розмірі 7 175,96грн, інфляційні втрати в розмірі 31 940,96 грн, а всього 75 474 (сімдесят п`ять тисяч чотириста сімдесят чотири) гривні 70 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» витрати на оплату судового збору у розмірі 757,00 грн та витрати повязані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 11,25 грн, а всього 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 25 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» витрати на оплату судового збору у розмірі 757,00 грн та витрати повязані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 11,25 грн, а всього 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 25 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» витрати на оплату судового збору у розмірі 757,00 грн та витрати повязані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 11,25 грн, а всього 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 25 копійок.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» витрати на оплату судового збору у розмірі 757,00 грн та витрати повязані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 11,25 грн, а всього 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 25 копійок.

За письмовою заявою відповідачів, поданою до суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення, заочне рішення може бути переглянуто.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Учасники справи:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» , місцезнаходження: м. Київ, вул. Лейпцизька, 1-а.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, РНОКПП НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, РНОКПП невідомий, адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Текст рішення виготовлено 25.11.2024 року.

Суддя Ю.О. Твердохліб