РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 жовтня 2024 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Губської Я.В.,
при секретарі судових засідань Веремійчик Р.І.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
20.11.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просить суд визначити їй додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її рідна сестра ОСОБА_4 , що народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Мерефа, Харківського району, Харківської області, та на день смерті була зареєстрована і проживала за адресою: АДРЕСА_3 . У 2018 році у ОСОБА_4 діагностували рак, після чого вона з березня по жовтень 2018 року проходила курс лікування у Харківському Обласному онкоцентрі, та згодом стала почувати себе краще і вважала, що хвороба відступила. 14.08.2019 року під час планового проходження комп`ютерного томографа у ОСОБА_4 було виявлено прогрес онкозахворювання. Сестра запросила її до себе і 20.08.19 року вона приїхала до Харкова з Чернігівської області, де проживає, щоб доглядати за нею, сестра своєї сім`ї не мала, та проживала одна. Сестра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після її смерті залишилася спадщина. Спадкоємцями майна ОСОБА_4 після її смерті на момент відкриття спадщини є вона та ОСОБА_3 , який доводиться їй і та померлій сестрі ОСОБА_5 рідним братом. Інших спадкоємців майна ОСОБА_4 - немає.
Зазначає, що тривалі нервові та фізичні навантаження під час догляду за сестрою та похорони вплинули на стан її здоров`я, після похорон сестри стала почувати себе не добре, повернулася лікуватись до міста Сновськ, Чернігівської області. В неї різко підвищився артеріальний тиск, загострились інші хронічні хвороби, виникла потреба для звернення за допомогою до медичних закладів. Вказує, що під час хвороби не мала можливості у передбачений законом строк звернутися до нотаріальної контори для складення та посвідчення нотаріусом заяви про прийняття спадщини після померлої сестри ОСОБА_4 , оскільки змушена була проходити складне та тривале лікування.
Крім того, у зв`язку із заходами протидії поширення коронавірусної хвороби, вона, враховуючи стан здоров`я та рекомендації лікарів, не мала можливості перебувати у людних місцях, що створювало додаткові перешкоди для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Нотаріальні контори, які знаходились біля місця її мешкання також у зв`язку із карантином працювали з обмеженнями. Заяву про прийняття спадщини вона змогла посвідчити лише 06 липня 2020 року у приватного нотаріуса Татьяненко Т.В. Сновського нотаріального округу Чернігівської області, реєстровий номер 886 від 06.07.2020 року. У нотаріуса Татьяненко Т.В. також дізналася, що 19.03.2020 року у П`ятій Харківській державній нотаріальній конторі після смерті ОСОБА_4 заведена спадкова справа (номер у спадковому реєстрі 65697855, номер у нотаріуса 305/2020) на підставі заяви відповідача ОСОБА_3 , який спадщину прийняв. Заяву від 06.07.2020 року про прийняття спадщини після ОСОБА_4 цього ж дня вона направила поштою до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і у відповідь отримала лист №2681/ 02-14 від 17.07.2020 П`ятої Харківської державної нотаріальної контори, яким їй повідомлено, що заява про прийняття спадщини долучена до спадкової справи після ОСОБА_4 №305/2020, але у зв`язку із тим що подана із пропуском встановленого законом строку при видачі свідоцтва про право на спадщину іншим спадкоємцям вона не буде братися до уваги.
Н підставі викладеного, просить їй надати додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки вона пропустила строк з поважних причин, а саме зі стану здоров*я.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова (Божко В.В.) від 27.11.2020 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі, розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
22.01.2021 року до суду подано відзив ОСОБА_3 , в якому той просить відмовити у задоволенні позовних вимог за необґрунтованістю.
02.02.2021 року до суду подано відповідь на відзив з обгрунтуванням та мотивами позивача.
За клопотанням позивача ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.02.2021 року витребувано копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4 .
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.04.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу для розгляду позовних вимог в судове засідання з викликом сторін.
12.08.2021 року до суду надійшли додаткові пояснення позивача.
Згідно протоколу повторного розподілу судової справи між суддями від 21.09.2021 року дана справа після звільнення судді ОСОБА_6 у відставку надійшла в провадження судді Губської Я.В.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити з підстав, вказаних у позові, представник відповідача заперечував з приводу позовних вимог.
Згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 16.11.2023 року провадження по даній цивільній справі зупинено на 6 місяців з дня смерті відповідача ОСОБА_3 до 26.04.2024 року для залучення правонаступників.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.04.2024 року поновлено провадження по даній справі після закінчення строку для його зупинення, витребувані дані про правонаступників померлого відповідача ОСОБА_3 .
Після отримання відповідних відомостей від нотаріуса, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.06.2024 року залучено в якості правонаступника відповідача ОСОБА_3 його спадкоємицю ОСОБА_2 .
Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність та просив задовольнити позовні вимоги за підстав, вказаних у позові та додаткових поясненнях.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з*явилася, повідомлялася належним чином про час та місце судового розгляду неодноразово, ніяких заяв до суду не подала.
Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (ч.2 ст.372 ЦПК України).
Крім того, суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. При вирішенні даного питання суд також враховує строки розгляду даної справи в суді.
Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16.
Крім того, відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.
Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 (надалі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін, враховуючи строки розгляду справи та надання пояснень в судовому засіданні раніше.
Суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Позивач ОСОБА_1 є сестрою померлої ОСОБА_4 , а ОСОБА_3 братом померлої ОСОБА_4 згідно наданих доказів (свідоцтв про народження, укладення шлюбу).
Як убачається з витягу № 60814987 від 06.07.2020 про реєстрацію у Спадковому реєстрі - заведена спадкова справа №65697855 після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 75).
Після смерті ОСОБА_4 до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_3 17.03.2020 року (а.с. 76) та ОСОБА_1 06.07.2020 року (а.с. 90).
12.11.2020 року державним нотаріусом П*ятої Харківської міської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , на підставі ст. 1272 ЦК України. (а.с. 105).
Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Верховний Суд у постанові від 25.03.2020 (справа № 642/2539/18-ц) дійшов висновку, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
У постанові Верховного Суду від 15.09.2023 (справа №345/4153/22) зазначено: «Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними.
Отже, лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
У Постанові Верховного Суду від 20.03.2024 справа №545/1231/23 п. п.48,49 викладено: «Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що вона була позбавлена можливості звернутися до нотаріуса, оскільки мала тяжкі хвороби, у зв*зку з чим перебувала на лікуванні у цей час, що перешкоджали їй приїхати до нотаріуса в інше місто у шестимісячний строк та подати заяву про прийняття спадщини.
На підтвердження зазначеного, позивач подала до суду медичну документацію (а.с. 12-16, 54, 66-68), згідно даних яких ОСОБА_7 з грудня 2019 року по липень 2020 року зверталась до лікарів у зв*язку з погіршенням хронічних тяжких захворювань, їй було рекомендовано лікування у медичних закладах, а враховуючі вік хворої, наявність хронічних захворювань, ускладнення після захворювання легень, на період запровадження карантину рекомендовано дотримуватись вимог карантину і не відвідувати громадські місця.
Також, судом враховано, що місце проживання позивача є м. Сновськ Чернігівської області, що знаходиться на значній відстані від місцезнаходження спадкового майна, що також, враховуючи зазначені хвороби позивача перешкоджало подати заяву про прийняття спадщини у визначений законом строк.
Тобто, вказані позивачем причини у своїй сукупності є об`єктивними обставинами, які перешкоджали їй протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Крім того, суд звертає увагу на незначний строк пропуску шестимісячного строку та подання позивачем заяви. (2,5 місяця).
Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Вказані встановлені судом обставини унеможливили своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавця, звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску строку такого звернення до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 . Доводи та заперечення відповідача суд вважає необґрунтованими та такими, що не спростовують висновків суду.
Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 з вищевказаних поважних причин (тривалі тяжкі хвороби) пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.
Керуючись ст.ст.10,76,77,81,263-265 ЦПК України, ст.ст.15.16.1220,1223,1268,1270,1272 ЦК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її сестри ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржено у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя :