Справа № 359/4026/23
Провадження № 2/359/273/2024
УХВАЛА

Іменем України

19 листопада 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі :

головуючої судді Яковлєвої Л.В.,

при секретарі Коваль А.О.,

за участі позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Осадчої К.О., представників відповідача адвокатів Напрієнко М.В. та Чоклі Є.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бориспіль клопотання представника відповідача адвоката Напрієнко Марини Вікторівни про залучення до участі в даній справі перекладача у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на будинок та автомобілі, земельні ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 27 липня 2023 року відкрито загальне позовне провадження та призначено судове засідання. Сторонам роз`яснено права, обов`язки та встановлено строки для вчинення процесуальних дій.

Ухвалою суду від 08 листопада 2023 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на будинок та автомобілі, земельні ділянки об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна

В судовому засіданні від представника відповідача надійшло клопотання про залучення у справі перекладача для позивача, оскільки він не володіє українською мовою та надає пояснення російською мовою. У з в`язку з цим ОСОБА_2 не зовсім розуміє поставлені йому судом і сторонами запитання та не може надати відповідь на них. Крім того, представник зазначила, що мовою судочинства є українська мова, а тому сторони у справі зобов`язані при дачі своїх пояснень, тощо, висловлюватись державною мовою. Більш того, російська мова є незрозумілою для адвоката Напрієнко М.В. та позбавляє її можливості належним чином захищати права ОСОБА_1 ..

Позивач ОСОБА_2 при вирішенні цього клопотання поклався на розсуд суду, а його представник адвокат Осадча К.О. заперечилапроти задоволення даного клопотання,оскільки позивач хоч і не володіє українською мовою вільно, проте її розуміє.

Представник ОСОБА_1 адвокат Чокля Є.Ю. підтримала клопотання адвоката Напрієнко М.В..

Суд, заслухавши учасників процесу, вивчивши подане клопотання, доходить наступного висновку.

Статтею 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року у справі № 10-рп/99 за конституційними поданнями 51 народного депутата України про офіційне тлумачення положень статті 10 Конституції України щодо застосування державної мови органами державної влади, органами місцевого самоврядування та використання її у навчальному процесі в навчальних закладах України (справа про застосування української мови зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (ч. 5 ст. 10 Конституції України).

Відповідно ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

У частині 6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» зазначено, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

В судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється, державною мовою. Згідно ч. 1, 2 ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

За змістом ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Згідно ст. 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, давати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно положень ст. 75 ЦПК України перекладачем може бути особа, яка вільно володіє мовою, якою здійснюється цивільне судочинство, та іншою мовою, знання якої необхідне для усного чи письмового перекладу з однієї мови на іншу, а також особа, яка володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими. Перекладач допускає-ться ухвалою суду за заявою учасника справи або призначається з ініціативи суду.

Згідно ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

За змістом ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Зважаючи на вищенаведені норми процесуального права, суд зберігаючи не уперед-женість, дотримуючись положень змагальності та рівності сторін, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України.

Зважаючи на те, що незадоволення вимог щодо залучення перекладача може призвести до порушення прав та законних інтересів сторін, а також для повного та всебічного розгляду справи, суд приходить висновку що клопотання представника відповідача адвоката Напрієнко М.В. про залучення до участі у цивільній справі № 359/4026/23 перекладача, слід задовольнити.

Керуючись ст. 258- 259, 263-265, 268, 353-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Клопотання представника відповідача адвоката Напрієнко Марини Вікторівни про залучення до участі в даній справі перекладача - задовольнити.

Залучити до участі у цивільній справі № 359/4026/23 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на будинок та автомобілі, земельні ділянки, перекладача зі знанням російської мови.

Зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київ-ській області (02000, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 58-Б, ) забезпе-чити участь перекладача зі знанням російської мови при розгляді цивільної справи за № 359/4026/23.

Зобов`язати перекладача надати суду відповідний документ, виданий у порядку, передбаченому законодавством України, який підтверджує можливість участі під час розгляду справи судом.

Копію ухвали направити Територіальному управлінню Державної судової адміністрації України в Київській області для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її підписання.

Повний текст ухвали суду виготовлено 25 листопада 2024 року.

Суддя Яковлєва Л.В.