Справа № 214/5396/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі :

головуючого судді Сіденка С.І.,

за участю секретаря судового засідання Чаплиги О.О.,

представника позивача адвоката Мельник Г. В.,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Кривому Розі у порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернулвся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд:

1.визнати об`єктом спільної сумісної власності подружжя:

-квартиру двохкімнатну, загальною площею 53,2 кв. м. житловою площею 30,1 кв. м., розташована за адресою: АДРЕСА_1 ,

-автомобіль HYUNDAI ELANTRA, 2012 року випуску, VIN НОМЕР_1 ;

2.в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

3.в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_2 право власності на частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

4.припинити право спільної сумісної власності на автомобіль HYUNDAI ELANTRA, 2012 року випуску, VIN НОМЕР_1 та виділити його у власність ОСОБА_2 ;

стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за частину ринкової вартості автомобіля HYUNDAI ELANTRA у розмірі 178250,00 грн.

Представником відповідача до суду подано зустрічну позовну заяву з наступними вимогами:

1.Припинити право власності ОСОБА_2 на ? частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 ;

2.Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію припиненої частки квартири у розмірі 563 195 грн. 00 коп. та судові вітрита зі сплати судового збору.

Представником позивача подано до суду клопотання про залишення зустрічного позову з без руху з підстав порушення строку його подачі, не зазначення в позовній заяві в порушення вимог п. 2, п.7, п.8, п.9 частини 3 ст. 175 ЦПК України відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у всіх учасників справи; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, а також зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Також представником, яким подано зустрічну позовну заяву, не додано копії свідоцтва про право зайняття адвокатською діяльністю або копії посвідчення адвоката України.

Представник позивача за первісним позовом у своєму клопотанні також посилається на відсутність доказів направлення позовної заяви іншим учасникам, оскільки зустрічний позов поданий до суду через систему «Електронний суд».

Також до зустрічного позову долучено документи, які викладені іноземною мовою без засвідченого перекладу на державну мову.

У судовому засіданні представник позивача за первісним позовом адвокат Мельник Г. В. пояснила, що наявні підстави для залишення зустрічного позову без руху, які викладені у її клопотанні.

Представник ОСОБА_2 просив відкласти розгляд справи у звязку з його хворобою. Його неявка не перешкоджає вирішенню питання про прийняття зустрічного позову.

Заслухавши пояснення присутніх учасників судового розгляду, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Перед відкриттям провадження у справі, суддя з`ясовує чи подано позовну заяву із додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Суд звертає увагу, що первісний позов поданий до суду через систему «Електронний суд» з наданням доказів направлення позову іншим учасникам з описом владеного за ШК 746.

Як слідує з даних трекінгу поштових відправлень за номером відправлення 746, позовна заява відповідачу фактично вручена не була та повернена відправнику.

З огляду на повернення позовної заяви відправнику та невручення її відповідачу, суд дійшов висновку, що строк подання зустрічного позову, встановленого судом, не порушено.

Посилання представника позивача за первісним позовом на недотримання вимог ст. 175 ЦПК України у зувстрічному позові, а саме не зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у всіх учасників справи; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, а також зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви суд розцінює як прояв надмірного формалізму, що посягає на право звернення до суду, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Законом України № 475/97-ВР від 17.07.97.

У матеріалах справи наявна копія свідоцтва про право зайняття адвокатською діяльністю представника позивача за зустрічним позовом адвоката Рябченка П. Ф., тому до посилань представника позивача за первісним позовом про її відсутність суд ставиться критично.

До зустрічного позову не долучено доказів його надсилання іншим учасникам справи, але факт подання представником позивача клопотання про залишення зустрічного позову без руху свідчить про його фактичне отримання в електронному кабінеті представником позивача за первісним позовом. Тому відсутність доказів такого направлення суд не розцінює як підставу для залишення зустрічного позову без руху.

Разом з тим, зустрічна позовна заява не відповідає процесуальним вимогам, встановленими вказаними нормами та містить наступні недоліки.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Правову категорію зміст позовних вимог слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Обов`язок з визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, тому для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться, зокрема в статті 175 ЦПК України.

Як убачається з поданої зустрічної позовної заяви, представник позивача виклав позовні вимоги щодо предмета спору без визначення розміру частки нерухомого майна, яке він просить припинити у ОСОБА_2 . Ця частика ідентифікована представником як «?».

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

У відповідності до статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Вищевказана норма кореспондується зі статтею 12 ЗУ Про судоустрій і статус суддів, відповідно до якої судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Згідно чч. 1 3 ст. 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні № 8-рп/2008 від 22.04.2008 зазначив, що державною мовою здійснюються ведення судового процесу, складання судових документів та інші процесуальні дії і відносини, що встановлюються між судом та іншими суб`єктами на всіх стадіях розгляду і вирішення адміністративних та цивільних справ.

Абзацом четвертим пункту 8 Розділу І Інструкції з діловодства в місцевих та адміністративних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 20.08.2019 №814, передбачено, що у діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені офіційним перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Представником позивача за зустрічним позовом при зверненні до суду на підтвердження обставин та доводів, викладених у ньому, подано частину письмових доказів, які викладені іноземною мовою та не перекладені українською мовою, що позбавляє суд можливості забезпечити рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою, а також встановити обставини (факти), на підтвердження яких вони надані.

Оскільки зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, її слід залишити без руху, надавши строк на усунення недоліків шляхом подання до суду належного офіційного перекладу документів, долучених до позовної заяви, що викладені іноземною мовою та подання (надсилання) до суду заяви з доказами її надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи про уточнення позовних вимог (в частині визначення розміру частки нерухомого майна, яке позивач за зустрічним позовом просить припинити у ОСОБА_2 )

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

постановив:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 поданою адвокатом Рябченко Павлом Фекдоровичем залишити без руху.

Запропонувати позивачу за зустрічним позовом протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали усунути недоліки зустрічної позовної заяви у спосіб подання до суду належного офіційного перекладу документів, долучених до зустрічної позовної заяви, що викладені іноземною мовою та подання (надсилання) до суду заяви з доказами її надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи про уточнення позовних вимог (в частині визначення розміру частки нерухомого майна, яке позивач за зустрічним позовом просить припинити у ОСОБА_2 ).

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк зустрічна позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала зустрічну позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Сіденко