КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Гладкої І.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Деревецького Володимира Васильовича в інтересах приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 27 лютого 2024 року про призначення судової автотоварознавчої експертизи у складі судді Якимець О.І.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» про стягнення страхового відшкодування,-

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом до ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» про стягнення страхового відшкодування.

Під час судового розгляду справи, у жовтні 2023 року представником позивача подано до суду клопотання про призначення у справі судової автотоварознавчої експертизи щодо автомобіля BMW X5 30d xDrive 235HP (E70), 2007 року, р.н. НОМЕР_1 , на вирішення якої поставити наступні питання:

1. якою була ринкова вартість автомобіля марки BMW X5 30d xDrive 235HP (E70), 2007 року виготовлення, р.н. НОМЕР_1 , належного ОСОБА_1 , до моменту його пошкодження в дорожньо-транспортній пригоді, що сталася 06 вересня 2019 року?

2. яка ринкова вартість автомобіля марки BMW X5 30d xDrive 235HP (E70), 2007 року виготовлення, р.н. НОМЕР_1 , належного ОСОБА_1 , після дорожньо-транспортної пригоди, що сталася 06 вересня 2019 року (вартість залишків)?

3. яка вартість матеріального збитку, заподіяного власнику автомобіля марки BMW X5 30d xDrive 235HP (E70), 2007 року виготовлення, р.н. НОМЕР_1 , внаслідок ДТП, що сталася 06 вересня 2019 року?

4. яка вартість відновлювального ремонту автомобіля марки BMW X5 30d xDrive 235HP (E70), 2007 року виготовлення, р.н. НОМЕР_1 , внаслідок ДТП, що сталася 06 вересня 2019 року, з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу та втратою величини товарної вартості?

5. яка ринкова вартість автомобіля марки BMW X5 30d xDrive 235HP (E70), 2007 року виготовлення, р.н. НОМЕР_1 , належного ОСОБА_1 на дату укладання договору добровільного страхування наземного транспорту «Все включено» №346864а8ба від 23 листопада 2018 року?

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 27 лютого 2024 року клопотання представника позивача задоволено. Призначено у справі автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (місцезнаходження - 43000, місто Луцьк, вулиця Червоного Хреста,16).

В апеляційній скарзі адвокат Деревецький В.В. в інтересах ПрАТ «Страхова компанія «АРКС», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 27 лютого 2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки вона є незаконною та необґрунтованою.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що 06 вересня 2019 року до контакт-центру страхової компанії із повідомленням про подію звернувся ОСОБА_2 , який повідомив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Світязь Шацького району Волинської області було виявлено пошкодження застрахованого автомобіля.

Посилається на те, що керуючись п. 26.3, 27.1.8, 28.2 договору в частині порядку визначення вартості відновлювального ремонту, страховиком було вжито заходи для проведення огляду пошкодженого автомобіля та встановлення розміру заподіяної страхувальнику шкоди, зокрема замовлення проведення автотоварознавчого дослідження.

Вказує, що в матеріалах справа наявний висновок судової автотоварознавчої експертизи №183ЕД від 26 березня 2021 року, проведеної на замовлення АТ «СК «АРКС» судовим експертом Картавовим Ю.О., відповідно до якого:

- вартість відновлювального ремонту автомобіля ВМW Х5, д.н. НОМЕР_1 , пошкодженого 06вересня 2019 року станом на момент пошкоджень становить 727 470 грн коп;

- ринкова вартість автомобіля ВМW Х5, д.н. НОМЕР_1 в цінах станом на 23 листопада 2018 року становить 426 709 грн 55 коп.

Крім того, наявний у справі висновок експерта № 90 від 30 вересня 2020 року про який зазначає позивач у клопотанні про призначення експертизи, проведений експертом Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Сацюком Р.П. є неповним, а тому є неналежним, недостовірним та недопустимим доказом по справі.

Зазначено, що додатком №1.2 до висновку експерта № 90 від 30 вересня 2020 року, є калькуляція № 90 від 06 вересня 2019 року. Вказує, що аналіз даної калькуляції свідчить, що до суду було надано неповну калькуляцію, а саме: відсутні повністю обидві сторінки аркушу №1 та перша сторінка аркушу №2 калькуляції.

Вказує, що у відповідності до положень ст. 103 ЦПК України наявність висновку судової автотоварознавчої експертизи, проведеної на замовлення АТ «СК «АРКС» судовим експертом Картавовим Ю.О, виключає можливість призначення експертизи судом, а тому відсутні правові підстави для призначення судової авто товарознавчої експертизи у відповідності до положень ст. 102 ЦПК України.

Посилається на те, що враховуючи умови договору враховуючи умови договору вартість пошкодженого ТЗ визначена на підставі онлайн-аукціону ТОВ «Аудатекс Україна» є належним, достатнім та допустимим доказом для підтвердження вартості пошкодженого ТЗ.

Окрім цього звертає увагу суду на те що, під час вирішення клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи судом першої інстанції не було враховано положення договору страхування, які визначають порядок проведення розрахунку суми страхового відшкодування та було залишено поза увагою наявність у матеріалах справи висновку судового експерта Картавова Ю.О., в якому експертом було проведено визначення вартості відновлювального ремонту застрахованого автомобіля та його вартість на момент укладення договору страхування.

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Матвіюк Н.Р. в інтересах ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 27 лютого 2024 року залишити без змін.

Вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з додержанням норм матеріального і процесуального права та відповідає нормам ЦПК України щодо законності та обґрунтованості.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку перебуванням поза межами м. Києва за сімейними обставинами.

Між тим вказане клопотання не підлягає задоволенню, оскільки зазначені обставини на які посилається сторона відповідача не підтверджена належними доказами.

Колегія суддів, вислухавши адвоката Матвіюк Н.Р. в інтересах ОСОБА_1 , який просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає її такою, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом до ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» про стягнення страхового відшкодування.

26 жовтня 2023 року представником позивача було подано клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи.

Вирішуючи питання про призначення у справі експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для встановлення обставин справи необхідні спеціальні знання у сфері, іншій, ніж право, а тому задовольнив клопотання представника позивача про призначення судової експертизи.

Колегія суддів вважає, що такий висновок суду першої інстанції зроблений на підставі повного та об`єктивного дослідження наданих доказів та в повній мірі відповідає вимогам процесуального права з наступних підстав.

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Згідно з ч. ч. 1-3, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду, яка у відповідності до ст. 258ЦПК України є видом судових рішень, відповідає приведеним вимогам закону.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до ч. 1, 5, 6ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно ч. 1, 4, 5 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, призначення експертизи є частиною дослідження обставин по справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.

Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

У висновку експертизи зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі" закріплено, що враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

У рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Ващенко проти України" (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що предметом спору у даній справі є відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП.

В даному випадку призначення експертизи зумовлено необхідністю об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для справи і неможливістю без відповідних висновків прийняття судом відповідного рішення.

Крім того, суд самостійно не може перевірити розмір фактичного матеріального збитку та реальну вартість відновлювального ремонту транспортного засобу.

Зі справи убачається, що на замовлення страхової компанії експертом Картавим Ю.О. було підготовлено висновок експерта № 183 ЕД від 26.03.2021 судової автотоварознавчої експертизи для подання до суду, відповідно до якого вартість відновлювального ремонту автомобіля ВМW Х5, д.н. НОМЕР_1 , пошкодженого 06вересня 2019 року станом на момент пошкоджень становить 727 470 грн коп. У матеріалах експертизи також міститься відмітка про те, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, ст. 384 КК України (а.с. 62-73 т.2).

У матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про особисте звернення позивача до експертної установи з метою отримання висновку.

Отже, такий висновок на його замовлення, як то передбачено ч. 1 ст.106 ЦПК України, не складався.

Відповідно до матеріалів справи, оспорюючи правильність висновків, викладених у долученому страховою компанією висновку експерта, позивачем заявлено клопотання про призначення у справі відповідної експертизи судом.

До справи долучено також висновок експерта № 90 від 30.09.2020 Експертно-криміналістичного центру Волинського науково-дослідного МВС України, проте складено його на підставі постанови винесеної слідчим слідчого відділення Шацького відділення поліції Любомльського відділу поліції ГУ НП у Волинській області у кримінальному провадженні № 0000127 (а.с. 61 т.1).

Отже, висновок експерта № 90 від 30.09.2020 отримано в ході кримінального провадження, тобто в межах розслідування кримінальної справи й у ньому не міститься посилання на те, що підготовлено його для подання до суду.

За наведених підстав видається сумнівним визнання висновку № 90 від 30.09.2020 належним доказом у цій справі, остільки складеного його на запит слідчих органів, по іншій, кримінальній справі.

Відповідно до принципу змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства обов`язок доказування та подання доказів покладено на кожну сторону. При цьому відповідно до частини другої статті 77 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

У постанові Верховного Суду від 14.09.2021 у справі № 910/14452/20 сформовано висновок щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування; відзначено, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц.

З урахуванням обставин справи, того, що позивач не звертався до експертної установи з метою отримання відповідного висновку, а також керуючись засадами цивільного судочинства, зокрема диспозитивності та змагальності сторін, колегія суддів погоджується з висновками районного суду про призначення у справі відповідної експертизи.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі "Дульський проти України" (заява № 61679/00), експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів не вбачає зловживання процесуальними правами зі сторони позивача, оскільки кожна з сторін в суді першої інстанції користувалась своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі "Проніна проти України").

За наведених підстав судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Установлено, що ухвалою Київського апеляційного суду від 24 червня 2024 року зупинено дію ухвали Подільського районного суду міста Києва від 27 лютого 2024 року у даній справі на час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Враховуючи те, що ухвалу суду першої інстанції залишено без змін, відтак слід поновити дію ухвали Подільського районного суду міста Києва від 27 лютого 2024 року.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Деревецького Володимира Васильовича в інтересах приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» залишити без задоволення.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 27 лютого 2024 року залишити без змін.

Поновити дію ухвали Подільського районного суду міста Києва від 27 лютого 2024 року.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дати складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повне судове рішення складено 22 липня 2024 року.

Суддя-доповідач:

Судді: