Справа № 296/4730/24
УХВАЛА

Іменем України

"14" листопада 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судового засідання Світко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Курненська сільська рада, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м.Житомира з заявою в якій просить встановити факт, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 являється матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В своїй заяві заявник зазначає, що даний факт має для нього юридичне значення, оскільки після смерті матері ОСОБА_3 залишилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 1,39 га, і він звернувся із заявою до державного нотаріуса із заявою про прийняття цієї спадщини в порядку спадкування за законом. У видачі свідоцтва про спадщину нотаріусом йому відмовлено в зв`язку з не підтвердженням наявності факту родинних відносин між ним та ОСОБА_3 , тому змушений звернутися з даною заявою до суду, задля можливості оформити в подальшому спадщину.

Ухвалою від 27.05.2024 року відкрито провадження у справі та постановлено витребувати у Пулинській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи заведеної щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

18.07.2024 року на адресу суду надійшла належним чином завірена копія спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Ухвалою від 17.09.2024 залучити до участі у справі в якості заінтересованої особи ОСОБА_2 , оскільки з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 , окрім заявника ОСОБА_1 , також звернулася ОСОБА_2 (донька ОСОБА_3 ).

Заявник на розгляд справи не з`явився, оригіналів документів не представив. Хоча судові виклики, які направлялися на вказану заявником адресу повернулися без вручення, від заявника надійшла заява про проведення розгляду справи без його участі, заяву просить задовольнити (а.с.37).

Сільський голова Курненської сільської ради Житомирського району Житомирської області подав до суду заяву в якій просить справу розглянути без участі представника сільської ради (а.с.58).

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно з частинами першою, другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.

Таким чином, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Подібні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 752/20365/16-ц, від 05 грудня 2019 року у справі № 750/9847/18, від 03 лютого 2021 року у справі № 644/9753/19, від 16 червня 2021 року у справі № 643/6447/19/19, від 08 вересня 2021 року у справі № 641/5187/20, від 26.04.2022 р. по справі №363/3814/20-ц.

Відповідно до частини четвертої статті 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до частини першої статті 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Згідно з частиною першою статті 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, подає до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.11).

З копії спадкової справи №97/2010 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , витребуваної за ініціативою суду, вбачається, що ОСОБА_1 як син ОСОБА_3 подав заяву від 05.05.2010 р., яка надійшла 08.06.2010 року до Червоноармійської державної нотаріальної контори Червоноармійського району Житомирської області про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 .

Також 08.06.2010 року до Червоноармійської державної нотаріальної контори Червоноармійського району Житомирської області надійшла заява від 05.05.2010 року про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 , від ОСОБА_2 як доньки ОСОБА_3 .

Спадкову справу №97/2010 до майна померлої ОСОБА_3 розпочато 08.06.2010 року.

Постановою державного нотаріуса Пулинської державної нотаріальної контори від 26.04.2024 р. №237/02-31, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що не встановлено родинні відносини.

В своїй заяві про встановлення факту родинних відносин, заявник не зазначив про наявність у померлої ОСОБА_3 рідної доньки.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

З точки зору закону під спором про право в справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтереси інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право. Такий правовий висновок зазначений в постанові Верховного Суду від 26.04.2022 р. по справі №363/3814/20-ц.

Враховуючи, що від встановлення заявленого ОСОБА_1 юридичного факту родинних відносин виникають спадкові права у заявника, у разі задоволення цієї заяви, що впливає на спадкові права інших спадкоємців, які заявили про прийняття спадщини, зокрема ОСОБА_2 , а також тих, які фактично проживали з спадкодавцем та прийняли спадщину, з огляду на строки відкриття спадщини та дати надходження заяви про прийняття спадщини, суд приходить до висновку про наявність спору про право, який з огляду на обмеженість судового розгляду в порядку окремого провадження щодо принципу змагальності сторін, положення ч. 6 ст. 294 ЦПК України, має вирішуватися в порядку позовного провадження.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , роз`яснивши йому право звернутися до суду із заявленими вимогами в порядку позовного провадження.

Керуючись ч. 6 ст. 294 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Курненська сільська рада, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання, через суд першої інстанції, апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення даної ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О. Й. Адамович

Дата складання повного тексту ухвали: 19.11.2024