УХВАЛА

18 листопада 2024 року

м. Київ

справа № 686/14835/23

провадження № 61-13968ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Ситнік О. М., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 17 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину майна,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року ОСОБА_2 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_1 про визнання права власності на частку майна подружжя, а саме житлового будинку, вартість якого становить 5 008 939 грн (звіт про оцінку майна надано відповідачем) та земельної ділянки .

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року, яке залишено без змін постановою Хмельницького апеляційного суду

від 17 вересня 2024 року, позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину житлового будинку, загальною площею 248 кв. м в АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину земельної

ділянки, загальною площею 0,2210 га, що знаходиться за адресою:

АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:004:1747.

12 жовтня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 17 вересня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

Ухвалою Верховного суду від 23 жовтня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недолків, а саме заявнику необхідно надати належні документи на підтвердження права на звільнення від сплати судового збору або сплатити судовий збір.

На виконання вимог вказаної ухвали заявник надав пенсійне посвідчення

від 18 січня 2018 року № НОМЕР_1 про призначення пенсії по інвалідності

(ІІ група загальне захворювання).

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Отже, відсутня процесуальна необхідність у вирішенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору за подання касаційної скарги в силу закону.

У частині першій статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження

(про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає

пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, а саме суд застосував норми матеріального права без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 372/504/17, від 03 липня

2019 року у справі № 554/8023/15-ц, від 16 червня 2020 року у справі № 756/3456/19.

Також заявник вважає, що суд апеляційної інстанції, порушивши норми процесуального права, розглянув справу без урахування клопотання відповідача про оголошення перерви порушивши принципи рівності та змагальності процесу, обмеживши права сторони на достатній час для дослідження доказів та висловлення доводів на їх спростування. Заявник зазначає, що під час судового засідання йому стало зле, тому він звернувся до суду із вказаним клопотанням, оскільки мав бажання особисто виступити з промовою в судових дебатах.

Заявник у касаційній скарзі просить суд касаційної інстанції зупинити виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанови Хмельницького апеляційного суду від 17 вересня 2024 року, до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

В обґрунтування заявленого клопотання заявник зазначає, що позивач має намір відчужити частину спірного майна, що унеможливить захист відповідача у випадку постановлення касаційним судом рішення на його користь.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Клопотання (заява) про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має містити обґрунтування необхідності зупинення виконання рішення або зупинення його дії, такими мотивами, зокрема, може бути відкриття виконавчого провадження щодо примусового виконання судового рішення, неможливість повороту виконання рішення у разі його скасування тощо.

Отже, метою вирішення питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії є недопущення порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка подала касаційну скаргу та інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з виконанням (дією) судового рішення.

З урахуванням завдань та основних засад цивільного судочинства, визначених частинами першою, третьою статті 2 ЦПК України, вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд касаційної інстанції враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки. Клопотання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має бути мотивованим та містити обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, які підтверджені належними та допустимими доказами, зокрема, у разі відкриття виконавчого провадження з примусового виконання рішення суду може бути надано копію такої постанови.

Верховний Суд вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання про зупинення виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанови Хмельницького апеляційного суду від 17 вересня 2024 року, до закінчення їх перегляду в касаційному порядку, оскільки заявник не надав жодних доказів про наміри відчуження позивачем спірного майна.

Ураховуючи наведене, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанови Хмельницького апеляційного суду від 17 вересня 2024 року до закінчення їх перегляду у касаційному порядку слід відмовити, оскільки оскарження судових рішень у касаційному порядку не є безумовною підставою для їх зупинення судом касаційної інстанції, а припущення заявника щодо дій які можливо трапляться та/або не трапляться у майбутньому, судом не приймаються до уваги.

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Касаційна скарга подана у визначений законом строк та оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд дійшов висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанову Хмельницького апеляційного суду

від 17 вересня 2024 року.

Витребувати із Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області цивільну справу № 686/14835/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину майна.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 квітня 2024 року та постанови Хмельницького апеляційного суду

від 17 вересня 2024 року до закінчення їх перегляду у касаційному порядку.

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

О. М. Ситнік

І. М. Фаловська