провадження № 2-с/208/409/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області, Савранський Т.А. розглянувши заяву ОСОБА_1 , про скасування судового наказу Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області за № 208/11601/24 від 31 жовтня 2024 року виданого за заявою Акціонерного товариства « Дніпропетровська теплоелектроцентраль» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 , заборгованості за послуги з теплопостачання, судового збору, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області знаходилась цивільна справа за заявою Акціонерного товариства « Дніпропетровська теплоелектроцентраль» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за надання послуг по оплаті за теплопостачання, судового збору.

31.10.2024 року Заводським районним судом м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області стягнуто ОСОБА_2 , на користь АТ «Дніпропетровська теплоелектроцентраль» 27 886,93 гривні заборгованості по оплаті за теплопостачання, 1 746 грн. 41 коп.- інфляційних витрат; 574 грн. 92 коп- 3 % річних; 700 грн. 63 коп.- суми пені;600 грн. 00 коп- витрат на правчничу допомогу, та судовий збір у розмірі 242,24 гривень.

20.11.2024 року ОСОБА_1 , звернулась до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області з заявою про скасування судового наказу Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області за № 208/11601/24 від 31 жовтня 2024 року.

В обґрунтування заяви зазначено, що ОСОБА_1 , не згодна з судовим наказом. Зазначає що стягував подав заяву про видачу судового наказу поза межами строку позовної давності. Просить скасувати судовий наказ.

представник боржника отримала судовий наказ 17.10.2024 року в канцелярії Заводського районного суду м. Дніпродзержинська. Зазначає що не згоден з вимогами стягувача, вважає що вимоги стягувача необґрунтовними та безпідставними. ОСОБА_3 заперечує проти наявності заборгованості зі сплати послуг централізованого опалення. Також зазначає що наявний спір про право. Просить скасувати судовий наказ.

Ознайомившись із заявою про скасування судового наказу, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 256 ЦПК України - позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Статтею 266 ЦПК України встановлена загальна позовна давність тривалістю у три роки.

Згідно довідки за послуги з централізованого опалення АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль», виникнення боргу рахується з жовтня 2020 року, тобто в межах строку для подання заяви про стягнення заборгованості.

Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширення коронавірусної хвороби (Covіd-19)» до Цивільного кодексу України такого змісту : «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (Covіd-19), строки визначенні статтями 257, 258, 362, 559, 728, 786, 1293 Цивільного кодексу, продовжуються на строк дії карантину.

Постановою КМУ від 27.06.2023 року № 651 «Про відміну на всій території Україн карантину, встановленого з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби (Covіd-19)» скасовано з 30 червня 2023 року, на всій території України.

24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні було введено воєнний стан відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України» «Про введення воєнного стану в Україні». В подальшому, відповідно до Указів Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та від 24 лютого 2022 року №65/2022 «Про загальну мобілізацію» неодноразово були внесені зміни щодо продовження строку дії воєнного стану в Україні та проведення мобілізації

На дату розгляду справи п. 19 викладений у наступній редакції: П.19. у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.

Інститут позовної давності має на меті, зокрема, гарантувати правову визначеність, забезпечення захисту порушених прав, притягнення до відповідальності. Також він стимулює уповноважену особу до активних дій щодо реалізації належного їй права під загрозою його втрати, запобігає несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу.

Згідно з частиною першою статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України). Аналогічний припис закріплений у частині першій статті 10 ЦПК України.

Стаття 10 ЦПК України встановлює, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоби виключити ризик свавілля.

На думку ЄСПЛ, поняття «якість закону» означає, що національне законодавство має бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні права (справи «C. G. та інші проти Болгарії», «Олександр Волков проти України)

Суд неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди чіткі. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоби позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (справи «Кантоні проти Франції», «Вєренцов проти України»)

Згідно до роз`яснень п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» у разі заявлення вимоги про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг.

Крім того, АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» обґрунтували свої вимоги та додали документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов`язок перед заявником (кредитором);

Само по собі не бажання боржника сплачувати суми заборгованості за комунальні послуги, не є підставою у відмові в задоволені заяви Ат «Дніпровська теплоелектроцентраль» так як, така «легкість» повністю знищує саму суть наказного провадження.

Оскільки боржником не наведено даних про необґрунтованість вимог стягувача, суд вважає за необхідне залишити заяву без розгляду та повернути її боржнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст., 171 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 про скасування судового наказу Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області за №208/11601/24 від 31 жовтня 2024 року виданого за заявою Акціонерного товариства «Дніпропетровська теплоелектроцентраль», залишити без розгляду та повернути її боржнику.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому копія ухвала судді не була вручена у день складення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Суддя Т.А. Савранський