У Х В А Л А

16 липня 2024року м. Київ

Справа № 759/25646/21

Провадження: № 22-ц/824/14100/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т. О.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 21 березня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Шум Л. М.,

у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу спадкодавця кредитором,

у с т а н о в и в:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 21 березня 2023 року позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Акціонерного Товариства «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 247983,43 долари США, що за курсом 26,37 складає 6539323, 05 грнза кредитним договором №К5ОSGA00000091 від 13.11.2007 року.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Акціонерного Товариства «ПриватБанк» судовий збір в розмірі 98 089, 85 грн.

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_3 , яка не приймала участі у розгляді справи, 02 липня 2024 року подала апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

03 липня 2024 року цивільну справу витребувано із суду першої інстанції.

11 липня 2024 року цивільна справа №759/25646/21 надійшла до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга ОСОБА_3 містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що вона не приймала участі у розгляді справи, а про наявність оскаржуваного судового рішення дізналась лише після того, як звернулась до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину та отримала постанову державного нотаріуса про відмову у вчинені нотаріальних дій.

Вирішуючи порушене скаржником питання, суд ураховує наступне.

За правилом ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено-повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Як убачається із матеріалів справи, ОСОБА_3 не була учасником справи.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Конституційний Суд України у Рішенні від 11 грудня 2007 року № 11-рп/2007 зазначив, що реалізацією права особи на судовий захист є можливість оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій. Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина (абзац 3 підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини).

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Звертаючись до апеляційного суду з апеляційною скаргою, скаржник посилається на те, що вона також є спадкоємцем за законом першої черги і не може реалізувати своє право власності на спадкове майно за законом на частину спадкового майна -квартири за адресою: АДРЕСА_1 , кв. 35. Вказує на те, що оскаржуване судове рішення фактично стосується його прав та інтересів, як спадкоємця.

Відповідно до статей 17, 18 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Обов`язковість судового рішення не позбавляє осіб, які не брали участі у справі, можливості звернутися до суду, якщо ухваленим судовим рішенням вирішено питання про їхні права, свободи чи інтереси.

Відповідно до пункту 3 частини першоїстатті 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Взаємний аналіз наведених процесуальних норм свідчить про те, що суд апеляційної інстанції лише в межах відкритого апеляційного провадження має процесуальну можливість зробити висновок щодо вирішення чи не вирішення судом першої інстанції питань про права та інтереси особи, яка не брала участі у розгляді справи судом першої інстанції та подала апеляційну скаргу протягом річного строку з дня складання повного тексту судового рішення. При цьому, якщо обставини про вирішення судом першої інстанції питання про права, інтереси та свободи особи, яка не була залучена до участі у справі, не підтвердились, апеляційне провадження підлягає закриттю.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Як убачається із матеріалів справи, 21 березня 2023 року судом першої інстанції було проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення

Дати виготовлення повного тексту рішення Святошинського районного суду м. Києва від 21 березня 2023 року не містить.

Апеляційна скарга на рішення суду повинна бути подана до 20 квітня 2023 року.

Апеляційна скарга ОСОБА_3 подана 02 липня 2024 року, тобто, з пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження скаржник посилається на те, що про наявність оскаржуваного судового рішення дізналась коли звернулась до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину та отримала відмову.

Разом з тим, із долученої до апеляційної скарги заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно та постанови державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій убачається, що ОСОБА_3 звернулась до нотаріальної контори 12 жовтня 2023 року, а постанову про відмову у вчинені нотаріальних дій було винесено 28 листопада 2023 року.

Однак, скаржник подала апеляційну скаргу 02 липня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду.

Під час перевірки поважності причин пропуску строку на апеляційне провадження, наведені вище обставини свого підтвердження не знайшли.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поновлення процесуального строку зі спливом зазначеного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Ураховуючи вищевикладене, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження підстави такого пропуску суд визнає неповажними та такими, що об`єктивно не перешкоджали вчинити процесуальну дію, а тому відсутні підстави для поновлення процесуального строку за вказаними скаржником обставинами.

Також у апеляційній скарзі, ОСОБА_3 просить звільнити її від сплати судового збору у зв`язку зі скрутним фінансовим становищем.

Вирішуючи вказане клопотання, суд ураховує наступне.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені у клопотанні доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, оскільки скаржником не надано належних доказів на їх підтвердження, зокрема, долучені копії довідок про відомості з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов'язкового державного соціального страхування містить інформацію за період з 2008 року по 2014 рік, копія довідки про перебування на обліку в Правобережному управлінні філії Київської міського центру зайнятості «Кар`єрний центр», а також копія виписки по картці, не відображає відомостей про річний дохід ОСОБА_3 за попередній календарний рік (2023 рік).

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Оскільки, скаржником не надано належних доказів на підтвердження скрутного майнового стану, клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору підлягає залишенню без задоволення.

Скаржник не позбавлений можливості повторно звернутись до суду з клопотанням (заявою) про звільнення від сплати судового збору або з клопотанням про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги, надавши документи, які б підтверджували відповідні підстави.

З огляду викладене, скаржнику необхідно сплатити судовий збір або надати документи, які б підтверджували підстави для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги разом із клопотанням (заявою) про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», визначено розміри ставок судового збору на основі розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

У відповідності до положень Закону України «Про судовий збір», зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 4, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як убачається з матеріалів справи під час звернення до суду з позовом позивачем було вірно сплачено судовий збір у розмірі 98089, 85 грн.

Отже, скаржнику, оскаржуючи рішення суду першої інстанції, необхідно сплатити судовий збір у розмірі (98089, 85 х 150%) = 147134,78 грн. за наступнимиреквізитами та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Солом.р-ні/Соломян.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Ураховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням п`ятиденного строку з дня отримання скаржником копії даної ухвали для надання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що є предметом оскарження та для сплати судового збору у розмірі 147134, 78 грн.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357, 366 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Святошинського районного суду м. Києва від 21 березня 2023 року відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 21 березня 2023 року залишити без руху та надати строк для подання до суду відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення та для сплати судового збору,який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Роз`яснити скаржнику, що у випадку несплати судового збору у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома