Справа № 296/5493/24
УХВАЛА

Іменем України

24 червня 2024 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення в натурі частки домоволодіння,-

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду м. Житомира через представника за довіреністю Краснобоку О.В. було подано позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якій позивачі просять ухвалити рішення про виділення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в натурі 48/100 частки, у домоволодінні загальною площею 108,9 кв./м., за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 3-1 веранда площею 5,90 кв./м. вартістю 66188,00 грн., 3-2 кухня площею 14,30 кв./м. вартістю 160422,00 грн., 3-3 вітальня площею 10,40 кв./м. вартістю 116671,00 грн., 3-4 кімната площею 20,10 кв./м. вартістю 236707,00 грн., що складає: 50,70 кв./м. загальної площі з яких 30,5 кв./м. житлова площа, разом з господарськими будівлями та спорудами: сарай з погрібом вартістю 104264,00 грн., 46/100 частини огорожі вартістю 5260,00 грн. Всього по будівлям та спорудам вартістю 689512,00 грн.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам Кодексу з наступних підстав.

Згідно п. 2, п.4 та п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ч. 6 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Вбачається, що позовну заяву подано до суду від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 через представника ОСОБА_4 , однак в позовній заяві не вказано ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника позивача, його місцезнаходження або місце проживання чи перебування, поштовий індекс, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у представника позивача.

Як вказувалося вище, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, тобто вид судового захисту, якого потребують позивачі від суду. Зміст позову пов`язаний з предметом позову - безпосередньо матеріально-правовою вимогою позивачів до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачі просять виділити у натурі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 48/100 частки, у домоволодінні загальною площею 108,9 кв./м., за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 3-1 веранда площею 5,90 кв./м. вартістю 66188,00 грн., 3-2 кухня площею 14,30 кв./м. вартістю 160422,00 грн., 3-3 вітальня площею 10,40 кв./м. вартістю 116671,00 грн., 3-4 кімната площею 20,10 кв./м. вартістю 236707,00 грн., що складає: 50,70 кв./м. загальної площі з яких 30,5 кв./м. житлова площа, разом з господарськими будівлями та спорудами: сарай з погрібом вартістю 104264,00 грн., 46/100 частини огорожі вартістю 5260,00 грн. Всього по будівлям та спорудам вартістю 689512,00 грн.

Обґрунтовуючи позов позивачі посилаються на допустимість виділу частки у праві власності з можливістю відхилення від розміру часток співвласників, зокрема шляхом збільшення частки позивачів та зменшенням частки інших співвласників, з подальшою компенсацією співвласнику вартості частки, що зменшується. При цьому позивачі вказують про неможливість компенсувати частки інших співвласників, що зменшуються, оскільки відсутня реєстрація права власності на їхні частки.

Суд зазначає, що право власності відповідача ОСОБА_3 зареєстроване у реєстрі речових прав, а тому сума компенсації, яку позивачі мають сплатити може бути визначена в змісті позовних вимог.

Позивачі посилаються на те, що інші співвласники, а саме ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які вказані в реєстрі речових прав, померли, а їхні спадкоємці, які відомі позивачам, оскільки проживають у будинку, після смерті спадкодавців не зареєстрували право власності, хоча ОСОБА_7 успадкував частку у розмірі 22/100 частин згідно заповіту, що також підтверджується довідкою від 21.03.2023 року №544/02-14, на які позивачі посилаються в позовній заяві та вказують про їх надання, однак фактично не надають суду.

Слід звернути увагу, що така компенсація має бути пропорційною частці на яку зменшується право власності у кожного співвласника в результаті виділу частки іншого співвласника в більшому розмірі. При цьому, згідно ч.3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину, а тому зменшення частки спадкоємців без виплати компенсації порушуватиме їхні права.

Також за змістом позовних вимог позивачі просять збільшити їхні частки, які становлять по 23/100 частин кожного та виділити збільшену частку в розмірі 48/100 частин в натурі. В результаті такого виділу, частка майна, що виділяється стає окремим об`єктом права власності, а оскільки майно виділяється двом співвласникам воно також набуває статусу спільного майна, однак позовна заяв не містить викладу обставин та вимоги щодо розміру частки кожного із позивачів у праві власності у такому майні.

В позовній заяві позивачі вказують, що згідно рішення виконавчого комітету від 26.06.1997 року №344 за будинковолодінням АДРЕСА_1 було закріплено земельну ділянку площею 0,0820 га, а тому вказана земельна ділянка перебуває в спільному користуванні співвласників житлового будинку.

Разом з тим, такі обставини не відповідають доданим документам, зокрема в листі виконавчого комітету Житомирської міської ради від 07.05.2024 року, на який посилаються позивачі, вказано, що частина закріпленої за будинковолодінням земельної ділянки в розмірі 0,0218 га була передана у власність ОСОБА_5 .

Крім того, у висновку експертів від 18.12.2023 року вказується, що під час візуально-інструментального обстеження житлового будинку, ОСОБА_2 без супровідного листа в неупакованому вигляді були надані додаткові документи, зокрема копію державного акту на право приватної власності на землю (бланк серії ІІ-ЖТ №044037) від 01.12.1997 року. Також у висновку експертів на сторінці 22 вказується, що згідно з Державним актом на право приватної власності на землю, ОСОБА_8 , та ОСОБА_5 власники земельної ділянки площею 0,0595 га. Також експертами в рисунку №5 наводиться план зовнішніх меж ділянки з конфігурацією та описом меж. Також міститься примітка, яка частина земельної ділянки перебуває у спільному користуванні (сумісна спільна власність), а яка перебуває у власності гр. ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , яка в подальшому подарувала належну їй частку у праві власності на будинок ОСОБА_9 та ОСОБА_2 .

Зазначені обставини, щодо набуття у власність земельної ділянки, її межі та конфігурації не зазначені в позовній заяві, завірені копії документів щодо власності на земельну ділянку не надано.

Згідно п. 2, п. 4 та п. 5 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні.

Суд звертає увагу, що виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Саме технічну можливість виділу суд має врахувати при вирішенні такого спору та врахувати вимоги будівельних норм, які ставляться до окремої квартири, в тому числі необхідність здійснення прибудов з урахуванням встановленого порядку користування земельною ділянкою або її перебування у власності конкретних осіб.

Крім того позивачі просять виділити їм також частину господарських будівель, що також вимагає встановлення обставин їх розташування на земельній ділянці.

Отже, до позовної заяви не додано документів (в т. ч. правовстановлюючих), які підтверджують закріплення земельної ділянки за будинком, набуття виділеної земельної ділянки у власність співвласниками, а в позові не зазначено про обставини встановленого між співвласниками порядку користування земельною ділянкою, що необхідно враховувати при поділі з виділом частки в житловому будинку та господарських спорудах.

Також додана до позовної заяви копія висновку комплексної будівельно-технічної експертизи від 18.12.2023 року №676/12-2023 неналежної якості, зокрема рисунок №5 не відображає в кольорі відомості про конфігурацію та межі земельної ділянки, що закріплена за будинковолодінням АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного суд залишає позовну заяву без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом виконання всіх вимог зазначених в цій ухвалі суду та поданням позовної заяви в новій редакції з усуненими недоліками.

Роз`яснити, що в разі не усунення виявлених недоліків у встановлений судом строк відповідна позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачам.

З огляду на зазначене, керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення в натурі частки домоволодіння залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. Й. Адамович