29 жовтня 2024 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.
за участю секретаря судового засідання Улезка О.О.
Стислий виклад позицій сторін
23 липня 2024 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за заявою-договором про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «Кредит готівкою» №014/1061/82/0257659 від 24.06.2019, посилаючись на те, що відповідач за цим договором отримав у АТ «Райффайзен Банк» кредит, однак не виконав умови взятого на себе зобов`язання, не погасив кредит та не сплатив проценти за його користування, у зв`язку з чим виникла заборгованість за тілом кредиту - 49 784,83 грн та заборгованість за відсотками - 24 384,87 грн. АТ «Райффайзен Банк» відступило право вимогу позивачу.
Відповідач своїм правом подання відзиву не скористався.
КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29.07.2024 цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «КРЕДИТ - КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, передано до Деснянського районного суду м. Києва.
16.08.2024 справа надійшла до Деснянського районного суду м. Києва
16.08.2024 суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі. Суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
23.09.2024 адвокат Булава Р.Г, представник ОСОБА_1 , подав через електронну пошту клопотання про відкладення розгляду справи для надання можливості ознайомитися з матеріалами справи без використання електронного підпису.
Суд клопотання залишив без розгляду, оскільки: 1) адвокати зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку (абзац перший частини шостої статті 14 ЦПК України); клопотання не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (пункт 1 частини першої статті 183 ЦПК України).
Суд відклав судове засідання з причини неявки в судове засідання відповідача.
Відповідач в судове засідання 23.09.2024, 02.10.2024 та 29.10.2024 не з`явився, був повідомлений належним чином про судове засідання, про причини неявки суд не повідомив. Суд надсилав ухвалу та судові повістки на адресу відповідача. Поштовий конверт повернуто з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання є належним повідомленням (пункт 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України).
З метою належного повідомлення відповідача про розгляд справи суд додатково надсилав судові повістки - повідомлення на електронну адресу відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 , що вказана у позовній заяві, а також в заяві-анкеті для отримання кредиту "кредит готівкою", а також на мобільний телефон у застосунку Viber ОСОБА_2 , представника ОСОБА_1 .
Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до частини першої, другої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Системне тлумачення частини четвертої статті 223, частини першої статті 280 ЦПК України свідчить, що вирішення питання щодо проведення заочного розгляду справи належить до дискреційних повноважень суду.
Позивач не заперечує проти розгляду справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
29 жовтня 2024 року суд згідно зі статтею 281 ЦПК України постановив протокольну ухвалу про заочний розгляд справи. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими главою 11 «Заочний розгляд справи».
Судовий розгляд справи здійснювався без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу через неявку в судове засідання всіх учасників справи (частина друга статті 247 ЦПК України).
ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
24.06.2019 Банк та відповідач підписали графік погашення кредитної заборгованості (додаток № 1), відповідно до якого до 24.06.2022 рік відповідач зобов`язаний був повернути суму кредиту, а також планово сплатити проценти за користування кредитом у сумі 116990,03 грн.
Відповідач не надав докази погашення кредитної заборгованості повністю або частково, а також докази, які б спростовували розрахунок заборгованості, що був наданий Банком.
13.12.2022 АТ «Райффайзен Банк» та ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» уклали договір відступлення права вимоги № 114/2-56, згідно з яким позивач набув статусу нового кредитора та отримав право грошової вимоги щодо осіб, які були боржниками АТ «Райффайзен Банк», включно і до ОСОБА_1 за кредитним договором №014/1061/82/0257659 від 24.06.2019.
22.05.2024 новий кредитор надіслав досудову вимогу відповідачу, повідомив про відступлення права вимоги та необхідність сплатити кредитну заборгованість.
Оцінка суду
Згідно з частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першою статті 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України (частина перша статті 1048 ЦК України).
Згідно з положеннями статті 514 ЦК України до позивачка - нового кредитора перейшли права Банку - первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав.
Відповідно до умов кредитну договору відповідач зобов`язаний повернути Банку кредит та сплатити проценти. Відповідач не виконав свої зобов`язання, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, що підтверджується розрахунком, розмір якої не був спростований в установленому порядку. Докази погашення кредитної заборгованості відсутні.
Керуючись принципом змагальності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачена сума судового збору у розмірі 2422,40 грн.
Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд -
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «КРЕДИТ - КАПІТАЛ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача (стаття 285 ЦПК України), яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом, лише у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Інна КОВАЛЕНКО