Справа № 953/1519/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" листопада 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого судді Губської Я.В.

за участю секретаря судових засідань Веремійчик Р.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) в інтересах неповнолітної ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ) третя особа: П`ята Харківська міська нотаріальна контора (61024, м.Харків, вул. Ярослава Мудрого, 26) про встановлення факту батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 в інтересах неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить: встановити факт батьківства ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; встановити факт батьківства ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; внести зміни до актового запису № 676 від 07 березня 2017 року Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про народження ОСОБА_2 , виключити відомості про прізвище - Польщина, зазначивши у графі «Відомості про батька» прізвище ОСОБА_7 , ім`я - ОСОБА_8 , по батькові - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, прізвище дитини зазначити - ОСОБА_7 , дату та місце народження залишити без змін. Внести зміни до актового запису № 2147 від 16 травня 2018 року Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про народження ОСОБА_3 , виключити відомості про прізвище - Польшина, зазначивши у графі «Відомості про батька» прізвище ОСОБА_7 , ім`я - ОСОБА_8 , по батькові - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, прізвище дитини зазначити - ОСОБА_7 , дату та місце народження залишити без змін.

В обґрунтування позову зазначає, що позивачка ОСОБА_1 перебувала у шлюбі із ОСОБА_6 з 18 жовтня 2003 року, зареєстрованому у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1453.. Після реєстрації шлюбу прийняла прізвище - ОСОБА_7 . Від шлюбу мають сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

14 листопада 2006 року їх шлюб було розірвано Київським відділом державної реєстрації цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №594. Після розірвання шлюбу позивач змінила прізвище на дівоче - Польшина. Повторне свідоцтво про розірвання шлюбу було видане Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Деякий час після розірвання шлюбу позивач з чоловіком припинили спілкування, але коли син ОСОБА_10 пішов до першого класу навчального закладу у 2010 році у школу позивач вела його разом із ОСОБА_6 . З того часу син постійно спілкувався із батьком.

Позивач в своєму позові стверджує, що у 2016 році позивачка з ОСОБА_6 відновили відносини та стали проживати разом як чоловік та дружина і оселилися в житловому будинку по АДРЕСА_4 , під час проживання поліпшували стан будинку, житлові умови, оскільки у подальшому їх сім`я збільшилася.

ІНФОРМАЦІЯ_6 від цих відносин у них народилася дочка ОСОБА_2 , народження якої було зареєстровано відповідно до ст. 135 Сімейного кодексу України щодо визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою, у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 676.

ІНФОРМАЦІЯ_7 у позивачки з ОСОБА_6 народилася ще одна дочка ОСОБА_3 , народження якої також було зареєстровано відповідно до ст. 135 Сімейного кодексу України щодо визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою, у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 2147. В цьому будинку також проживала відповідач ОСОБА_5 , мати її чоловіка ОСОБА_6 .

Позивач посилається на те, що фактично вона з ОСОБА_6 проживали однією сім`єю, мали спільний дохід, вели спільне господарство, опікувалися дітьми, разом організовували свій побут, проводили дозвілля, спільно харчувались, робили ремонт оселі, дівчата відвідували дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) АДРЕСА_5 , відвідували численні кружки. До дитячого садочку та на заняття відвозив дітей батько ОСОБА_6 . Усі сімейні свята, дні народження проводили разом із близькими родичами та друзями.

З 2017 року до 2020 року з ними проживала мати чоловіка ОСОБА_4 , але вона не бажала бачити в їй свою невістку, відносини були складні, і чоловік попросив повернутися до власного будинку, розташованого по АДРЕСА_6 , що вона і зробила наприкінці 2020 року. До того ж наша велика сім`я потребувала поліпшення житлових умов, діти були різностатевими. Так, вони залишилися проживати самі - позивач, чоловік та їх троє дітей, і проживали разом до 02 березня 2022 року.

У зв`язку із введенням у країні воєнного стану у зв`язку із військовою агресією рф проти України, позивач із неповнолітніми Польшиною ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та Польшиною ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виїхала за межі України. Старший син ОСОБА_10 залишився з батьком, вони проживали у будинку по АДРЕСА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_6 , відповідно до актового запису № 10004, зробленого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Весь час перебування за кордоном вони спілкувалися із сином та чоловіком по мобільному зв`язку та соцмережах.

21 грудня 2023 року позивачка звернулася до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремленого підрозділу) із заявою про наявність у спадкоємця ОСОБА_6 двох дітей - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які на час відкриття спадщини є неповнолітніми.

Того ж дня, 21 грудня 2023 року до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремленого підрозділу) у встановлений законом 6- місячний строк звернувся також і їх син, відповідач ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини після батька, яка була долучена до спадкової справи за № 355п/2023. Справа була заведена у зв`язку із зверненням до нотаріальної контори відповідача ОСОБА_5 , матері померлого, бабусі ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . У зв`язку із тим, що у актовому запису про народження ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , і відповідно у свідоцтві про її народження відсутній запис про батька - ОСОБА_6 , вона вимушена звертатися до суду із цим позовом для реалізації спадкових прав неповнолітніх дітей, в інтересах яких вона діє, як законний представник, мати.

На замовлення позивачки було проведено ДНК тест про встановлення спорідненості між дочками та сином ОСОБА_4 , і відповідно до Звітів встановлено факт спорідненості між дітьми, який складає 99,9 %, що свідчить про те, що вони є рідними братом та сестрами, які мають однакових матір та батька.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 04 березня 2024 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого судового засідання.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21 травня 2024 року призначено за клопотанням позивача молекулярно-генетичну експертизу, зупинено провадження по справі.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 16 вересня 2024 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2024 року підготовче провадження закрито, призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, представник позивача подала до суду заяву про слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просить суд їх задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_4 у поданих суду заявах просили розглянути справу у їх відсутність та проти задоволення позову не заперечували, визнали вимоги позивача.

Представники третьої особи в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце слухання справи належним чином, на адресу суду направив заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Інших заяв та клопотань від учасників судового розгляду до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Так, позивач стверджує в своєму позові, а відповідачі не заперечували, що ОСОБА_1 та ОСОБА_6 з 18.10.2003 до 14.11.2006 перебували у шлюбі, з 2016 фактично знаходилися у шлюбних відносинах до 2018 року.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_8 у ОСОБА_6 та ОСОБА_13 народився син ОСОБА_4 , згідно свідоцтва про народження, виданого відділом ДРАЦС по м.Харкову ХМУЮ, актовий запис №1757.(а.с.16)

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу, між ОСОБА_6 та ОСОБА_13 14.11.2006 розірвано шлюб, про що Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції складено актовий запис № 594, прізвище ОСОБА_14 змінено на «Польшина».(а.с.15)

ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_1 народила у м.Харкові доньку ОСОБА_11 , батьком якої записаний ОСОБА_15 , дитині присвоєно прізвище матері, що не перебувала у шлюбі «по батькові» ОСОБА_16 (свідоцтво про народження Серія НОМЕР_1 від 07 березня 2017 року, видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 676. (а.с.17).

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_1 народила у м.Харкові доньку ОСОБА_12 , батьком якої записаний ОСОБА_15 , дитині присвоєно прізвище матері, що не перебувала у шлюбі «по батькові» ОСОБА_16 , згідно свідоцтва про народження Серія НОМЕР_2 від 16 травня 2018 року, видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 2147. (а.с.18).

ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_10 помер, про що свідчить свідоцтво про смерть, видане 01.11.2023 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №10004.(а.с.19)

Позивач стверджує, що ОСОБА_6 за життя визнавав своїх дочок ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , спілкувався та дбав про них, до початку повномасштабного вторгнення рф вони проживали разом, однак записи про батька в їх свідоцтвах про народження були зроблено відповідно до ст. 135 Сімейного кодексу України з її слів, оскільки вони не перебували в шлюбі. Станом на теперішній час ці обставини перешкоджають оформленню спадкових прав неповнолітніх дочок померлого ОСОБА_6 ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Відповідно до ч. З ст. 128 СК України, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття.

Стаття 130 СК України, регламентує, що у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій ст.128 цього Кодексу (матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, як досягла повноліття.

Таким чином, заява може бути подана певним колом осіб, зазвичай встановлення факту батьківства проводитися в порядку окремого провадження, а не позовного, проте, якщо встановлення факту батьківства зачіпає інтереси спадкоємців померлого, справа має бути розглянута в порядку позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 135 Сімейного кодексу України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем матері, а ім 'я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Відповідно до ст. 134 СК України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Згідно з п. 6,9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» (надалі Постанова), особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала в шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до останнього, якщо того записано батьком, позов про визнання свого батьківства. Відповідно до статей 213, 215 ЦПК України рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

У тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження дитини (п. 6 Постанови).

Відповідно до роз`яснень п. 9 Постанови, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

При розгляді спору щодо визнання батьківства суд має виходити зі змісту ч. 2 ст. 128 СК України, відповідно до якої підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі ст. 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Згідно висновків експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 27.08.2024 №СЕ-19/121-24/15355-БД, за результатом проведення молекулярно-генетичної експертизи по даній справі, малолітня ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 може бути повнорідною сестрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ймовірність становить не менше 99,999999998%, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_12 може бути повнорідною сестрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ймовірність становить не менше 99,999999998%.

Враховуючи зазначений висновок експертизи, а також досліджені в сукупності докази, представлені сторонами в обґрунтування позовних вимог, відомості щодо реєстрації та розірвання шлюбу, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, оскільки під час судового розгляду знайшов своє підтвердження факт того, що відповідач є біологічним батьком дітей, що відповідачами не заперечувалось та визнавалось, судом також прийнято до уваги, що батьком дітей було зазначено ОСОБА_17 , як і померлого ОСОБА_6 , з яким на час народження дітей позивачка у шлюбі не перебувала, запис про народження вчинено на підставі ст.135 СК України.

З огляду на встановлення судом, батьківства ОСОБА_6 щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , суд вважає за необхідне внести відповідні зміни до актового запису про народження цих дітей.

Таким чином, враховуючи викладене, суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4,76-81,141,200,206, 263-265 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) в інтересах неповнолітної ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ) третя особа: П`ята Харківська міська нотаріальна контора (61024, м.Харків, вул. Ярослава Мудрого, 26) про встановлення факту батьківства- задовольнити.

Встановити факт батьківства ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановити факт батьківства ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Внести зміни до актового запису № 676 від 07 березня 2017 року Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про народження ОСОБА_2 , виключити відомості про прізвище - Польщина, зазначивши у графі «Відомості про батька» прізвище ОСОБА_7 , ім`я - ОСОБА_8 , по батькові - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, прізвище дитини зазначити - ОСОБА_7 , дату та місце народження залишити без змін.

Внести зміни до актового запису № 2147 від 16 травня 2018 року Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про народження ОСОБА_3 , виключити відомості про прізвище - Польшина, зазначивши у графі «Відомості про батька» прізвище ОСОБА_7 , ім`я - ОСОБА_8 , по батькові - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, прізвище дитини зазначити - ОСОБА_7 , дату та місце народження залишити без змін.

На рішення суду протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: Я.В. Губська