Справа № 359/6866/24
Провадження № 2/359/2623/2024
26 листопада 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Яковлєвої Л.В.,
при секретарі Коваль А.О.,
розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання, -
26 червня 2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області із вказаним позовом, яким просить суд : стягнути з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на утримання як повнолітнього сина, що продовжує навчання, аліменти в розмірі частини від заробітку (доходу) відповідача, починаючи з моменту подачі позову і до закінчення терміну навчання 30 червня 2027 року.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є сином ОСОБА_2 . За рішенням Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 11 серпня 2006 року та Апеляційного суду Запорізької області від 15 квітня 2010 року по справі № 2-509/2010 було стягнуто з відповідача аліменти на користь матері позивача на його утримання у розмірі частини всіх видів заробітку до досягнення дитиною повноліття. 13 червня 2024 року позивач досяг повноліття, однак потребує матеріальної допомоги від батька, оскільки продовжує навчання. Так, з 01 вересня 2023 року позивач навчається Національній академії Служби безпеки України за спеціальністю : Національна безпека, термін навчання з 01 вересня 2023 року по 30 червня 2027 року. Позивач проживає з матір`ю, та перебуває на її повному утриманні. Відповідач в добровільному порядку матеріальну допомогу на утримання дитини не надає, хоча офіційно працевлаштований, має стабільний заробіток, а тому має реальну можливість надавати матеріальну допомогу на навчання сина.
В судове засідання сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, не з`явились. Проте, позивач подав заяву, якою позов підтримав, просив задовольнити, а розгляд справи здійснити у його відсутність.
Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, до суду також не з`явився, відзив на позовну заяву, клопотань до суду не направив.
Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За змістом вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.
Відповідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Суд, дослідивши заяву позивача, повно і всебічно дослідивши докази, наявні в матеріалах справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Доказами, відповідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Судом встановлено, що позиває є сином відповідача ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданий 25 лютого 2006 року Тернівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області (а.с. 4).
Згідно довідки за № 406/40-464во від 14 червня 2024 року, ОСОБА_1 2023 році вступив на навчання до Навчально-наукового інституту інформаційної безпеки стратегічних комунікацій Національної академії Служби безпеки України. Строк закінчення навчання закладу червень 2027 року (а.с. 19).
Наведене також підтверджується копією Договору про надання платної освітньої послуги для підготовки фахівців у Національної академії Служби безпеки України (а.с.22-24).
Позивач проживає разом з матір`ю та знаходиться на її утриманні, що підтверджується витягами з реєстру територіальної громади від 17 червня 2024 року (а.с. 11,12).
Зважаючи на вказане суд вважає, що між позивачем та відповідачем склалися сімейні правовідносини щодо утримання дитини, які врегульовані Сімейним кодексом України.
Згідно вимог ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо утримання дитини, розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
У частині 1 ст. 199 СК України зазначено, що якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу.
За змістом ч. 1 ст. 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у ст. 182 цього Кодексу.
Відповідно ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожитко-вого мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
Інших обставин, які мали б істотне значення для визначення розміру аліментів на утримання ОСОБА_1 судом не встановлено, про них також не повідомлено сторонами у справі. В той же час, відповідач не спростував факт офіційного працевлаштування та наявність стабільного заробітку, не повідомив про наявність інших осіб, які перебувають на його утриманні, не зазначив та не надав відповідних доказів щодо скрутного фінансового становища, незадовільного стану здоров`я, тощо, які могли б вплинути на призначення та визначення розміру аліментів судом.
У ч. 4 п. 17 Постанови Пленуму Верховного суду України за № 3 від 15 травня 2006 року зазначено, що розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж визначений у ч. 2 ст. 182 СК України. При цьому необхідно мати на увазі, що зміна законодавства в частині визначення мінімального розміру аліментів на одну дитину не є підставою для перегляду постановлених раніше судових рішень про їх стягнення. Що ж до максималь-ного розміру аліментів, які стягуються з боржника, то відповідно ч. 3 ст. 70 Закону України від 21 квітня 1999 року за № 606-XIV «Про виконавче провадження» він не повинен перевищувати 50 відсотків заробітної плати цієї особи.
Відповідно ч. 1 ст. 13 та ч. 4 ст. 12 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
У зв`язку з наведеним вище суд вважає, що позов підлягає задоволенню, а тому з відповідача слід стягнути аліменти на утримання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі частки від його заробітку (доходу), починаючи з 26 червня 2024 року і до закінчення дитиною навчання, тобто до червня 2027 року включно, але не довше ніж до досягнення ним 23-річного віку.
При вирішенні питання щодо судових витрат, позивач на підставі п. 3 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору при поданні позову про стягнення аліментів, а тому з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп.
На підставі викладеного та керуючись ч. 4 п. 17 Постанови Пленуму Верховного суду України за № 3 від 15.05.2006 року, ст.ст. 141, 180 182, 184, 191 СК України, ст. 4, 12, 81, 133, 141, 258- 260, 263 - 265, 268, 289, 430 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на утримання як повнолітнього сина, що продовжує навчання, аліменти в розмірі частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 26 червня 2024 року і до закінчення навчання, тобто до 30 червня 2027 року включно, але не довше ніж до досягнення ним 23-річного віку.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави Україна судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 (двадцять) копійок.
Позивач : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою : АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_2 виданий 14 липня 2020 року 3222, ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 .
Відповідач : ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою : АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_4 виданий 18 вересня 2002 року Тернівським РВ Криворізького МУ УМВС України у Дніпропетровській області, ідентифікаційний номер - НОМЕР_5 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст заочного рішення суду виготовлено 26 листопада 2024 року.

Суддя Л.В. Яковлєва