Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/1222/23

Провадження № 2/126/93/2024

"03" грудня 2024 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Гуцола В. І.

із секретарем Шевчуком С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу загального провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини з тих підстав, що як стверджує у лютому їй стало відомо, про заповіт від ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . За заповітом спадкодавець заповів у її користь земельну ділянку 2,0375 га за державним актом серії ЯД № 387208, виданим 06.11.2007. Вказаний заповіт було знайдено під час ремонту помешкання де жив спадкодавець. За довідкою від 15.05.2023 № 474, коло спадкоємців після смерті ОСОБА_3 є відповідачка за законом. При зверненні до нотаріуса вона отримала роз`яснення, з вказівкою, що задля реалізації свого права на спадщину їй необхідно звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Вважає, що поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини в межах 6 місяців є те, що в цей період вона не знала про існування заповіту на неї. Просить визначити їй додатковий строк до двох місяців для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Янчук В.М. надав заяву, в якій позов підтримує, просить розглянути справу в його відсутність, та за відсутності позивачки.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про час, дату та місце розгляду справи, однак конверти з повістками повернуті на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відзиву на позов не подав.

Суд вважає, що неотримання відповідачкою поштової кореспонденції, яка направлялася судом, свідчить про умисне неотримання документів.

Відповідно до п.3 ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження.

Аналогічний висновок викладений у Постанові Верховного Суду від 10 травня 2023 року справа 755/17944/18, провадження № 61-185св23.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вирішуючи спір, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується відповіддю на адвокатський запис вих. № 499 від 26.12.2022 Бершадського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне йому майно.

Згідно копії заповіту від 01.02.2017, посвідченого секретарем виконкому Війтівської сільської ради Бершадського району, ОСОБА_3 належну йому земельну ділянку розміром 2,0375 га, в межах згідно плану, що знаходиться на території Маньківської сільської ради Бершадського району Вінницької області, надану йому для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належить йому згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №387208, виданого 06.11.2007 на підставі розпорядження Бершадської РДА № 265 від 13.06.2007, заповів ОСОБА_1 .

Відповідно до відповіді на запит ОСОБА_4 № 89/01-16 від 06.09.2024 суду повідомлено, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 спадкова справа не заводилася.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину, звернулася до нотаріуса з усним зверненням, проте нотаріус відмовила їй у видачі вказаного свідоцтва, оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що підтверджується листом роз`ясненням щодо строку на прийняття спадщини виданим приватним нотаріусом Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Полуденко М.Ф.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Про існування заповіту та можливості оформити спадщину після смерті ОСОБА_3 позивачка ОСОБА_1 дізналась після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини, тому спадщину вона не прийняла з поважних причин. Таким чином вона має право на визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23.08.2017 року № 6-1320цс17 та від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17.

На сьогоднішній день відсутній інший спосіб реалізувати право позивачки на спадщину, крім судового. Причину пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважною, оскільки усталена практика Європейського суду з прав людини вказує на недопустимість порушення права на вільне володіння майном, закріпленим у Протоколі 1. Крім того, суд вважає очікування позивачки на оформлення спадщини правомірними та законними, оскільки недостатня проінформованість спадкоємців про відкриття спадщини є також порушенням прав, закріплених Конвенцією в контексті прогнозованості та чіткості закону, а тому потребує захисту.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі ст.ст. 1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючої по АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Визначений строк обраховувати з дати набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В. І. Гуцол