БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/166/24
Справа № 356/235/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.07.2024Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

позивача ОСОБА_1

представників позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області клопотання представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Вак Володимира Івановича про залишення позовної заяви без руху у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні спадковим майном,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває вказана вище цивільна справа.

17.07.2024 до Березанського міського суду Київської області через систему «Електронний суд» (зареєстровано канцелярією суду за вх. № 2350 від 17.07.2024) надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Вак В.І., у якому він просить суд залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні спадковим майном без руху. Клопотання обґрунтоване тим, що зміст заявлених позивачем вимог (визнання права власності на спадкове майно) свідчить, що вони не пов`язані з виконанням військових обов`язків. Оскільки справа не пов`язана з порушенням прав позивача, тому ОСОБА_1 не звільняється від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Наведене відповідає правовій позиції, викладеній, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 640/7310/19. Крім того, наводячи аргументи на користь свого клопотання, адвокат Вак В.І. у своєму клопотанні посилається на правовий висновок, зроблений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17. Представник відповідача ОСОБА_4 зазначає, що поданий позивачем ОСОБА_1 позов до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не стосується соціально-правового захисту учасників бойових дій. Відтак, позивач повинен сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір». За таких обставин з метою усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно надати суду документ про сплату судового збору відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Представник позивача адвокат Ландишева С.М. проти задоволення клопотання заперечила, зазначивши, що таке клопотання, в першу чергу, направлене на затягування розгляду справи, оскільки вирішити питання по судовим витратам суд зможе при вирішенні справи по суті. Окрім цього наполягала, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій, що підтверджується копією посвідчення, яке подано разом із позовною заявою, а відтак він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", оскільки жодного посилання на умови застосування цієї норми в Законі не міститься.

Позивач ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Городок Я.В. підтримали позицію представника позивача адвоката Ландишевої С.М.

Представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Вак В.І., відповідачі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явилися.

Заслухавши думку позивача, представників позивача, ознайомившись з клопотанням, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Як встановлено приписами частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Звертаючись до суду ОСОБА_1 на виконання вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України зазначив у позовній заяві та додав до неї документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, ОСОБА_1 було надано копію посвідчення учасника бойових дій та копію довідки про безпосередню участь особи в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України (а.с. 5;6).

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зазначено, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18)».

Предмет позову не пов`язаний з порушенням прав позивача з урахуванням статей 12, 22 Закону № 3551-ХІІ, оскільки не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Проаналізувавши клопотання та позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що вона подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.

Як визначено приписами ч. 1 ст. 4 Закону України « Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Позивач звертається до суду з позовом до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 і просить суд усунути ОСОБА_1 перешкоди у користування спадковим майном шляхом виселення ОСОБА_4 з приміщення магазину, що знаходиться на першому поверсі домоволодіння з приміщеннями для індивідуальної трудової діяльності, за адресою: АДРЕСА_1 ; виселення ОСОБА_5 з приміщення магазину, що знаходиться на першому поверсі домоволодіння з приміщеннями для індивідуальної трудової діяльності, за адресою: АДРЕСА_1 .

Тобто, ОСОБА_1 заявлено вимогу немайнового характеру до двох відповідачів.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що визначено п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Таким чином, виходячи з наведених вище законодавчих норм, а саме Закону України «Про судовий збір» та Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», позивач фізична особа за позовом немайнового характеру, поданим у 2024 році, має сплатити суму судового збору в розмірі 3028,00 грнх0,4= 1211,20 гривень, враховуючи, що позов пред`явлено до двох відповідачів, сплаті підлягєа сума судового збору у розмірі 1211,20 грнх2= 2422,40 гривень.

Враховуючи те, що позивачем не сплачено судовий збір, йому необхідно сплатити судовий збір за подачу позовної заяви даної категорії у розмірі 2422,40 гривень на р/р UA0010754, одержувач: ГУК у Київ. обл./Березанська міська ТГ/ 22030101, код ЄДРПОУ: 37955989, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030101, та надати оригінал квитанції.

Як передбачено ч. 12, 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 174, 185, 187, 260-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_4 адвоката Вак Володимира Івановича про залишення позовної заяви без руху у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуанні спадковим майном, - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_6 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуанні спадковим майном, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків 05 (п`ять) днів з дня вручення позивачу ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: Т. В. Дудар