Справа № 712/6302/24
Провадження №2/712/2260/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2024 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Троян Т.Є.

при секретарі Кеденко Я.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання про прийняття до спільного розгляду з первісним позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» про визнання недійсним кредитного договору, -

В С Т А Н О В И В:

20.05.2024 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла позовна заява Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 12.06.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

12.11.2024 року відповідачем ОСОБА_1 направлена до суду зустрічна позовна заява, яка зареєстрована канцелярією суду 20.11.2024 року, в якій він просить: прийняти зустрічну позовну заяву до провадження; визнати недійсним кредитний договір №500706092 підписаний 25.08.2022 року між ОСОБА_1 та АТ «Альфа Банк», правонаступником якого являється АТ «Сенс Банк»; звільнити позивача за зустрічним позовом від сплати судового збору на підставі ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів»; у вимогах АТ «Сенс Банку», який являється правонаступником АТ «Альфа Банку», відмовити у повному обсязі.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись своєчасно та належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи та зустрічний позов, дійшов такого висновку.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Тлумачення частини другої статті 193 та частини першої статті 194 ЦПК України дає підстави вважати, що зустрічний позов - це самостійна матеріально-правова вимога відповідача до позивача, пред`явлена ним у порядку і в строки, встановлені законом, до позивача для її спільного розгляду з первісним позовом в одному і тому ж провадженні за наявності для цього відповідних умов та підстав.

Згідно з положеннями статті 193 ЦПК України прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним не є обов`язком суду, що розглядає справу, а навпаки відноситься до його дискреційних повноважень при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції. Відповідно за відсутності свавільності суду першої інстанції у порядку розгляду цього питання чи встановлення відсутності порушень при цьому прав сторін чи інших осіб, суд вищої інстанції не вправі втручатися в згадану дискрецію суду першої інстанції.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

За пунктом 1 статті 6 Конвенції кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п. 3 частини другої статті 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Ухвалою суду від 12 червня 2024 року відповідачу ОСОБА_1 було встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. Тобто, максимально визначений законом строк.

Згідно з частинами першою та другою статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (стаття 194 ЦПК України).

Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню судом заявнику.

Відповідно до частини сьомої статті 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 123 ЦПК України).

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події (частина четверта статті 124 ЦПК України).

Як свідчать матеріали справи, 12.06.2024 року ОСОБА_1 на адресу його реєстрації направлена копія ухвали про відкриття провадження, а також копія позовної заяви з додатками.

29.07.2024 року ОСОБА_1 скерував на адресу суду клопотання про направлення всіх матеріалів на його електронну адресу. Тобто, відповідач був обізнаний про відкриття провадження по справі та про процесуальні права, зазначені в ухвалі суду.

10.09.2024 року відповідачем до суду скерований відзив на позовну заяву, який отриманий судом 18.09.2024 року.

Згідно з частиною першою статті статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до частин першої, другої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасниками справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Поновлення процесуального строку - це відновлення судом права учасників справи на здійснення певної процесуальної дії в межах строку, встановленого законом, без призначення будь-якого нового строку.

Поновлення строку здійснюється судом щодо процесуальних строків, встановлених цивільним процесуальним законодавством для вчинення учасниками справи певних процесуальних дій, у разі їх пропущення з поважних причин, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з тим, із заявою про поновлення пропущеного процесуального строку ОСОБА_1 не звертався, відповідне клопотання до суду не надходило.

За практикою ЄСПЛ застосування судами наслідків пропущення строків звернення не є порушенням права на доступ до суду.

Враховуючи, що ОСОБА_1 пропустив встановлений статтею 193 ЦПК України строк для подання зустрічної позовної заяви, заяви про поновлення процесуального строку із зазначенням поважних причин його пропуску не подав, суд дійшов висновку, що зустрічна позовна заява не може бути прийнята судом до розгляду з первісним позовом та підлягає поверненню заявнику.

Керуючись статтями 189,196-198 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити відповідачу ОСОБА_1 у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 - повернути заявнику.

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_1 право звернення до суду з позовом з тих самих підстав до того самого відповідача в загальному порядку.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлений 25.11.2024 року.

Головуючий: Т.Є.Троян