Справа 556/880/20
Номер провадження 2-п/556/5/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.07.2024 . Володимирецький районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Котик Л.О.

при секретарі - Басик Г.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Володимирець заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Володимирецького районного суду Рівненської області від 23 листопада 2020 року по цивільній справі 556/880/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Володимирецька районна державна нотаріальна контора Рівненської області про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та про поновлення пропущеного строку на надання заяви про перегляд заочного рішення,-

В С Т А Н О В И В:

25 червня 2024 року до Володимирецького районного суду Рівненської області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Володимирецького районного суду Рівненської області від 23 листопада 2020 року по цивільній справі 556/880/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Володимирецька районна державна нотаріальна контора Рівненської області про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

Одночасно із заявою про перегляд заочного рішення подано заяву про поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

В обґрунтування заяви про поновлення пропущеного строку ОСОБА_1 зазначила, що про існування вищезгаданого заочного рішення їй стало відомо 01 червня 2024 року, яке остання отримала поштовим відправленням.

Представник ОСОБА_1 - авдокат ОСОБА_3 надав заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення та поновлення пропущеного строку у їх відсутності, заяву підтримують, просять задовольнити.

ОСОБА_2 в судове засідання не з"явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, просить відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про скасування заочного рішення та про його перегляд.

Належним чином повідомлена третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: державний нотаріус Володимирецької державної нотаріальної контори Рівненської області в судове засідання не з"явилася, причину неявки суду не повідомила.

Розгляд справи здійснюється за відсутності сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи і наявні в них докази, суд дійшов наступних висновків.

Заочним рішенням Володимирецького районного суду Рівненської області від 23 листопада 2020 року по цивільній справі 556/880/20 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Володимирецька районна державна нотаріальна контора Рівненської області про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, задоволено.

Визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, посвідчене 06.08.2011 року державним нотаріусом Володимирецької районної державної нотаріальної контори Рівненської області, зареєстроване в реєстрі за №1276, видане на спадкове майно ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім"я ОСОБА_1 , 1963 року народження, що складається з права на земельну ділянку.

Скасовано рішення Державного реєстратора в Державному земельному кадастрі про Державну реєстрацію земельної ділянки, вилучено з Державного реєстру права на нерухоме майно запис про Державну реєстрацію права власності на земельну ділянку, площею 2,04 га - кадастрові номери :05:009:0057 та :05:009:0277.

Згідно ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли ЦПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документ тощо), щодо якої пропущено строк.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Також, відповідно до ч. 3, 4 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В контексті даної статті наявність однієї з підстав, зазначених у ч. 1 ст. 288 ЦПК України не спричиняє скасування заочного рішення. Лише у своїй сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення. Наявність лише однієї з них не приносить відповідачеві позитивного результату, внаслідок чого він зберігає можливість оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов`язки цивільного характеру.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року).

З матеріалів справи вбачається, що відповідачку було належним чином повідомлено про судові засідання, що підтверджується повідомленнями та конвертами, з відміткою адресат відсутній за вказаною адресою та через Офіційний сайт Судової влади України.( а.с.35, 40, 43, 45, 47, 55а).Заочне рішення ОСОБА_1 було направлено 24.11.2020, повернулося з відміткою за закінченням строку зберігання - 20.12.2020. Крім того, ОСОБА_1 зверталася до суду із заявою про ознайомлення із матеріалами справи та 03 липня 2023 року ознайомилася з матеріалами справи і зробила фотокопії. Також представник ОСОБА_1 адвокат Луницька С.М., зверталася із заявою про ознайомлення з матеріалами справи та долучила до неї ордер про надання правничої допомоги, договір про надання правничої допомоги №102 від 28.06.2022 та 29.06.2022 ознайомилася з матеріалами справи і зробила необхідні фотокопії ( а.с.71-77). Вище вказане свідчить, що ОСОБА_1 було відомо про ухвалення заочного рішення. Проте заяву про перегляд заочного рішення остання подала лише 25 червня 2024 року, однак жодних доказів на підтвердження поважних причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення не надано, а зазначені причини пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду спростовуються вище наведеними матеріалами справи, тому причини для його поновлення, вказані заявницею та її представником, суд визнає не поважними.

При цьому, принцип "правової визначеності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права. Дотримання принципу "правової визначеності" прецедентна практика Європейського суду з прав людини визначена в рішеннях від 03.12.2003 у справі «Рябих проти Росії», від 09.11.2004 у справі «Науменко проти України», від 18.11.2004 у справі «Праведная проти Росії», від 19.02.2009 у справі «Христов проти України», від 03.04.2008 у справі «Понамарьов проти України», передбачає, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та, що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм.

Як зазначено у висновках, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21), заяву про перегляд заочного рішення, оформлену відповідно до вимог, установлених частинами першою - сьомою статті 285 ЦПК України, суд приймає та розглядає у порядку, передбаченому статтями 286, 287 ЦПК України. За змістом речення першого частини першої статті 286 ЦПК України суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає зазначеним вимогам, тобто є належно оформленою.

Визначений у статті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення;2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (речення перше частини третьої статті 287 ЦПК України).

У разі відмови у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суд з цієї причини відмовляє у задоволенні такої заяви про перегляд.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

З огляду на наведені приписи у випадку, якщо суд відмовив у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та з цієї причини залишив без задоволення дану заяву особа може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску такого строку.

Зважаючи на викладене, оцінюючі зібрані по справі докази, з урахуванням висновків Верховного Суду, суд вважає, що відсутні правові підстави для поновлення відповідачу строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, що є підставою для залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 76, 259-261, 284, 288, 353-355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку на подання заяви про перегляд заочного рішення по цивільній справі 556/880/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Володимирецька районна державна нотаріальна контора Рівненської області про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Володимирецького районного суду Рівненської області від 23 листопада 2020 року по цивільній справі 556/880/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Володимирецька районна державна нотаріальна контора Рівненської області про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, залишити без задоволення.

Роз`яснити заявниці, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Володимирецький районний суд Рівненської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Котик Л.О.