Справа № 453/589/24
№ провадження 2/453/343/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2024 року Сколівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Курницької В.Я.;

за участю:

секретаря судового засідання Бендеш А.І.;

без участі учасників справи,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Славської селищної ради Стрийського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

До Сколівського районного суду Львівської області 08 квітня 2024 року за допомогою системи «Електронний суд» звернувся позивач ОСОБА_1 в особі належно уповноваженого представника (на підставі ордера на надання правничої (правової) допомоги від 08 квітня 2024 року серія АХ № 1181907) адвоката Чехова Дениса Анатолійовича з позовною заявою до відповідача Славської селищної ради Стрийського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 13 січня 2024 року, який був батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

Вказує, що на момент смерті ОСОБА_2 мешкав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується з листа Сколівської держнотконтори від 23 лютого 2024року № 202/01-16.

Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить майно на яке 16 листопада 2008 року ОСОБА_2 складено заповіт на користь позивача, заповіт зареєстрований за № 230, що підтверджується листом Славської селищної ради Стрийського району Львівської області № 24/02-18/542 від 28 березня 2024 року.

Зазначає, що ОСОБА_1 на момент смерті батька проживав та був прописаний за адресою АДРЕСА_2 , що підтверджується копію паспорта серії НОМЕР_3 .

Шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини для позивача закінчився 12 червня 2013 року.

Зазначає, що позивач не мав можливості своєчасно звернутись до нотаріуса або уповноваженої посадової особи органу місцевого самоврядування з заявою про прийняття спадщини, так як мав чисельні захворювання та знаходився на стаціонарному лікуванні в медичних закладах Херсонської області.

Вказує і те, що 23 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернуся до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 який помер, ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Листом від 23 лютого 2024 року за № 202/01-16 Сколівська держнотконтора Львівської області відмовила у відкритті спадкової справи та прийняття заяви пославшись на пропуск шестимісячного строку необхідного для подання зяви про прийняття спадщини, запропонувавши ОСОБА_1 звернутись безпосередньо до суду для вирішення даного питання.

Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Курницької В.Я. від 10 квітня 2024 року прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження з визначенням дати підготовчого засідання на 19 червня 2024 року.

Судове засідання, призначене на 19 червня 2024 року знято з розгляду у зв`язку із перебуванням судді на лікарняному. Розгляд справи призначено на 27 серпня 2024 року.

Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 27 серпня 2024 року витребувано у Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області належним чином посвідчену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , витребувано у Славської селищної ради Стрийського району Львівської області копію заповіту ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складений від 16 липня 2008 року № 230 на користь ОСОБА_1 , підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 15 листопада 2024 року.

Сторони в судове засідання, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи не з`явились.

Представник позивача 15 листопада 2024 року на до суду скерував заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Також, враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання, перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд вважає за можливе здійснювати розгляд судового засідання без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , повторно виданого 13 січня 2024 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 у с. Нижня Рожанка Сколівський район Львівська область, Україна.

Факт родинних відносин підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 від 01 квітня 1958 року серія НОМЕР_4 .

З відповіді завідувача Сколівської державної нотаріальної контори від 23 лютого 2024 року № 202/01-16 вбачається, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за поновленням якого позивачу рекомендовано звернутися до суду.

Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно зі ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Слід зазначити, що відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 11 червня 2018 року по справі № 479/713/17.

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до довідки лікаря Новорайської амбулаторної лікарні Бериславського району Херсонської області від 10 липня 2013 року за № 83, яка видана ОСОБА_1 , 1958 року народження, останній з:

- 05 січня 2013 року по 10 лютого 2013 року знаходився на стаціонарному лікуванні в центральній районній лікарні з діагнозом: Двустороння нижнудолева пневмонія ДНІІ.

- 13 лютого 2013 року по 22 квітня 2013 року лікувався амбулаторно, діагноз: Хроничний некалькурозний пелонефріт, фаза загострення, ХХН, І-ІІ ступеня;

- 02 травня 2013 року по 10 липня 2013 року перехворів, діагноз Вірусний гепатит «А», важка форма хронічний гепатит, лікувався в обласній інфекційній лікарні м. Херсона.

Відповідно до листа Комунального некомерційного підприємства «Херсонська міська клінічна лікарня ім. Є.Є.Карадєлеша» Херсонської міської ради ОСОБА_1 , 1958 року народження, у січні 2018 року знаходився на лікуванні в КНП «Херсонська міська клінічна лікарня ім. Є.Є.Карадєлеша», що підтверджується листом від 22 березня 2018 року за № 564/02-17.

Крім того, позивач у 2017 2018 роках знаходився на лікуванні в КНП «Бериславська ЦРЛ», проте у наслідок ворожих обстрілів та продовженням активних бойових дій в місці розташування закладу, отримати відповідну інформацію не є можливим, що підтверджується листом КНП «Бериславська ЦРЛ» від 05 березня 2024 року за № 01-14/97.

Відтак, в судовому засіданні встановлено, що причини пропуску позивачем вказаного строку, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно мав перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини.

Наявність встановлених судом обставин у своїй сукупності свідчить про те, що у позивача дійсно були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини.

Так, запроваджене статтею 8 Конституції України та статтею 10 Цивільного процесуального кодексу України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004).

Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності».

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47).

Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання.

Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги.

Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею відумерлої спадщини у власність територіальної громади.

Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним.

Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить й ідеології справедливості.

Таким чином, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням статті 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод.

Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи що наведені причини пропуску заяви про прийняття спадщини є поважними, з огляду на те, що закінчення строку для подання позивачем заяви про прийняття, відсутність інших спадкоємців за законом та за заповітом, незначний пропуск позивачем визначеного ст. 1270 ЦК України строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з урахуванням наведеного.

У зв`язку з цим, оскільки на момент звернення до суду з даним позовом позивач протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, від неї не відмовилась, спадщина не визнана відумерлою відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1277 ЦК України, спору між спадкоємцями за законом та третіми особами не існує, а тому спадщина досі є відкритою, відтак, позивач має право на прийняття як спадкоємець за законом та їй слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Славської селищної ради Стрийського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Сколівський районний суд Львівської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце реєстрації: АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 .

Відповідач: Славська селищна рада Стрийського району Львівської області, місцезнаходження: 82660, вул. Івасюка, 24, смт. Славське Стрийського району Львівської області , код у Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 04370314.

Головуючий суддя В.Я. Курницька