Справа №305/2159/24
Провадження по справі 2/305/655/24
21.10.2024. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що шлюб з відповідачем вони зареєстрували 20 липня 2010 року у виконавчому комітеті Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №25. Від шлюбу у них народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причина розпаду сім`ї - протилежні погляди на шлюб та сім`ю, що призвело до відсутності порозуміння та поваги між ними. Станом на дату звернення до суду, вони протягом п`яти років спільно не проживають, спільного господарства не ведуть, не пов`язані спільним побутом. Відповідач створив нову сім`ю, разом із цивільною дружиною виховують спільну дитину. Такі відносини позивачка вважає лише формальними та такими, що втратили ознаки шлюбних відносин між подружжям. Наміру продовжувати такі відносини у позивача нема. Питання розірвання шлюбу неодноразово обговорювалося між сторонами, відповідач не висловлював заперечень щодо вказаного питання. Впевнившись, що сім`я розпалася остаточно, подальше збереження шлюбу неможливе та суперечить її інтересам, тому просить шлюб укладений між ними - розірвати. Вважає, що надання строку на примирення не виправить стан шлюбних відносин, оскільки вказані вище обставини продовжуються протягом тривалого часу, а спроби примирення між ними в минулому не принесли жодних результатів. Суттєві розбіжності в світоглядних поглядах, відсутність почуттів любові та поваги свідчать, що надання строку на примирення лише погіршить стан відносин з відповідачем та продовжить їх перебіг в часі. У зв`язку із чим, просить не призначати строк для примирення. Спір щодо визнання місця проживання малолітньої дитини та розподілу майна відсутній.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_5 від 22.07.2024 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
Позивачка, ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явилася. У позовній заяві просила розглянути справу без її участі.
Представник позивача, ОСОБА_1 , 21.10.2024, надіслала заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника. Позов підтримують та просять такий задовольнити.
Відповідач, ОСОБА_3 , у судове засідання повторно не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак відзиву на день судового розгляду справи не надавав.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 20 липня 2010 року у виконавчому комітеті Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №25.
Від шлюбу у сторін народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивачка, ОСОБА_2 ,на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_3 , в судове засідання повторно не з`явився, відзиву на позов чи клопотання про надання строку на примирення не подавав.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_2 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, у позовній заяві не вказала яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд не має можливості встановити таке.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачкою не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позов задовольнити.
Шлюб, укладений 20 липня 2010 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , зареєстрований у виконкомі Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом №25, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка АДРЕСА_1 .
Відповідач, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк