Справа №295/8834/24
У Х В А Л А

02.07.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки нерухомого майна в натурі, припинення права спільної власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 року до суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить: 1) виділити ОСОБА_1 в натурі 46/100 домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме-відокремлені приміщення групи 2 на першому поверсі літери «А», а саме: коридор 2-1 площею 9,6 кв.м, вбиральня 2-2 площею 4,1 кв.м, ванна 2-3 площею 4,1 кв.м, кухня 4-1 площею 17,6 кв.м, житлова кімната 2-5 площею 16,4 кв.м, житлова кімната 2-6 площею 10,5 кв.м із відступом від часток співвласників та стягнути з позивача на користь відповідачів відшкодування коштів в сумі, визначеній за наслідками проведення будівельно-технічної експертизи за відступ від ідеальних часток; 2) припинити право спільної власності ОСОБА_1 на відокремлені приміщення групи 2 на першому поверсі літери «А», а саме: коридор 2-1 площею 9,6 кв.м, вбиральня 2-2 площею 4,1 кв.м, ванна 2-3 площею 4,1 кв.м, кухня 4-1 площею 17,6 кв.м, житлова кімната 2-5 площею 16,4 кв.м, житлова кімната 2-6 площею 10,5 кв.м - у домоволодінні, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; 3) визначити порядок користування земельною ділянкою загальною площею 0,1000 га домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до технічної документації з землеустрою, розробленої ФОП ОСОБА_4 згідно завдання на складання технічної документації із землеустрою від 29 листопада 2020 року, виділивши ОСОБА_1 в користування ділянку № НОМЕР_1 площею 0,0397 га.

Ухвалою судді Богунського районного суду міста Житомира Семенцової Л.М. від 10.06.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків. Копію ухвали було направлено позивачу на електронну адресу та її виконання позивач направила до суду заяву про усунення недоліків з доданою до неї квитанцією про оплату судового збору в розмірі 1221,40 грн, зазначеного в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, а також надала звіт про оцінку 55/100 ід. ч. житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 та витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на вказаний будинок від 20.06.2024.

Водночас в іншій частині вказаних в ухвалі недоліків позовної заяви ухвала залишилися невиконаною, оскільки позивачем не надано звіту про оцінку спірних 46/100 ід. ч. житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , не зазначено ціну позову в частині вимог щодо виділу частки спірного нерухомого майна в натурі та не сплачено судовий збір за цю вимогу майнового характеру, виходячи з ціни позову, не надавши до суду квитанцію про сплату судового збору в цій частині позовних вимог.

Таким чином, у визначений ухвалою судді строк позивачем недоліки позовної заяви належним чином у повному обсязі не усунуті.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975. Відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

З огляду на те, що позивачем не виконано належним чином ухвалу про залишення позовної заяви без руху, визначений строк для усунення недоліків позовної заяи сплив, від позивача не надійшло клопотання про його продовження, тому за вказаних обставин позовну заяву необхідно вважати неподаною та повернути позивачу.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки нерухомого майна в натурі, припинення права спільної власності та визначення порядку користування земельною ділянкою вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторно звернутися до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в порядку, визначеному ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Семенцова