Провадження № 2/761/6564/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П.

за участю секретаря Решти Д.О.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року до Шевченківського районного суду міста Києва надійшов вказаний позов.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 14 травня 2024 року.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 14.05.2024р. закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу до судового розгляду на 19.06.2024р.

19.06.2024 року від позивача надійшла заява про відкладення судового засідання, а тому судове засідання було відкладено на 10.07.2024р.

У судове засідання 10.07.2024р. позивач повторно не з`явилася, жодних клопотань, зокрема, щодо розгляду справи за відсутності позивача, до суду не надходило, а тому судом поставлено на обговорення питання щодо необхідності залишення позову без розгляду.

Відповідач та його представник зазначили про навність правових підстав для залишення позову без розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи в обсязі, необхідному для вирішення питання щодо залишення позову без розгляду, встановив наступне.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 14.05.2024р. закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 19.06.2024р.

Копію зазначеної ухвали суду та судову повістку було направлено позивачу в електронний кабінет та доставлено 14.05.2024р.

19.06.2024р. на електронну пошту суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

Судове засідання 19.06.2024р. було відкладено на 10.07.2024р. у зв`язку з задоволенням клопотання позивача про відкладення розгляду справи для надання можливості позивачу ознайомитись з поданими відповідачем документами.

Судову повістку було направлено в електронний кабінет позивача та доставлено 21.06.2024р.

У судове засідання 10.07.2024р. позивач повторно не з`явилась. Жодних заяв та клопотань, зокрема, щодо розгляду справи за відсутності позивача, до суду не надходило.

Отже, в судові засідання 19.06.2024р. та 10.07.2024р. позивач не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена завчасно та належним чином шляхом надсилання судових повісток та процесуальних документів в електронний кабінет позивача.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги.

За ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В даному випадку, слід наголосити, що у п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші законодавцем не застосовані, тому у суду відсутня можливість інших варіантів дій, окрім як залишення позовної заяви без розгляду.

Суд зауважує, що матеріали справи не містять клопотання позивача щодо розгляду справи за її відсутності, хоча з дати отримання судової повістки (21.06.2024р.) мала можливість надіслати суду відповідне клопотання будь - якими доступними їй засобами зв`язку.

Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2021 року у справі №465/6555/16-ц зазначив, що системний аналіз норм процесуального права (ст.ст. 43, 44, 223, 257 ЦПК) дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті. Аналогічна за змістом правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 та від 20 червня 2022 року у справі 607/2015/17.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

Беручи до уваги повторну неявку позивача у судове засідання, відсутність в матеріалах справи заяви позивача про розгляд справи за її відсутності, об`єктивну неможливість розгляду цивільної справи за відсутності у судовому засіданні ініціатора позову, суд залишає позов без розгляду, керуючись імперативними положеннями п.3 ч. 1 ст.257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 259, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним, - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА