Провадження № 2/638/4927/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Подус Г.С.,

за участю секретаря Двойних А.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні зали судових засідань суду справу за позовом ОСОБА_3 до Приватного підприємства «Золота Нива 1» про стягнення заборгованості за договором оренди, -

встановив:

Позивач звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до Приватного підприємства «Золота Нива 1» про стягнення заборгованості за договором оренди.

Ухвалою судді від 03.07.2024 року відкрито загальне позовне провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

Від представника відповідача надійшли клопотання про повернення позовної заяви позивачу, про залишення позовної заяви без руху та про залучення в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог - ОСОБА_4 .

Від представника позивача також надійшла заява про збільшення позовних вимог.

В обґрунтування клопотання про повернення позовної заяви, представник відповідача посилався на наступне. До позовної заяви ОСОБА_3 в особі ОСОБА_4 , підписаної адвокатом Пархоменком Андрієм Олександровичем, додано наступні документи для підтвердження повноважень представника позивача на підписання позовної заяви: - ордери на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_4 (серія НОМЕР_1 від 25.05.2024) та ОСОБА_3 в особі ОСОБА_4 (серія АН №1372786 від 01.07.2024); - договір про надання правничої допомоги від 25.05.2024 та додаткову угоду від 01.07.2024 до цього договору; - копію довіреності від 01.11.2023, виданої ОСОБА_3 ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , посвідченої приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Дворник Я.В., зареєстрованої в реєстрі за №2517; - копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №4447 від 15.08.2012. Обидва вказані ордери видані на надання правової допомоги в установах, підприємствах та організаціях всіх форм власності, органах державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органах, судах всіх інстанцій (без зазначення конкретного суду) та містять підставу їх видачі договір про надання правничої допомоги від 25.05.2024, укладений між ОСОБА_1 (Адвокат) та ОСОБА_4 (Клієнт), в якому (з урахуванням додаткової угоди від 01.07.2024), не передбачено право підписувати позовну заяву. В матеріалах даної справи немає жодного документа, який би підтверджував рішення ОСОБА_3 реалізувати своє право на звернення до суду не самостійно, а через представника. З огляду на зазначене, слід вважати, що позовна заява підписана представником позивача - адвокатом Пархоменком Андрієм Олександровичем за відсутності підтвердження повноважень такої особи на її підписання. Згідно з п.1 ч.4 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

В обґрунтування клопотання про залишення позовної без руху представник відповідача зазначав наступне. Так, позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у п.п.2, 3, 8 ч.3 ст.175 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки позовна заява не містить: - поштових індексів сторін (позивача та відповідача); - обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються (сум орендної плати за 2022 р. та 2023 р., інфляційних витрат за 2022 р. та 2023 р., 3% річних за 2022 р. та 2023 р., пені за 2022 р. та 2023 р.); - зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (ордерів на надання правничої (правової) допомоги серія АН №1372780 від 25.05.2024 та серія АН №1372786 від 01.07.2024, договору про надання правничої допомоги від 25.05.2024 та додаткової угоди від 01.07.2024 до цього договору, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №4447 від 15.08.2012, договору оренди землі від 10.12.2007 та додаткової угоди від 02.11.20214 до цього договору, довіреності від 01.11.2023, паспорта позивача, картки фізичної особи-платника податків позивача, паспорта ОСОБА_4 ). Зазначає, що доступ до правосуддя в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Цивільним процесуальним кодексом України.

В обґрунтування клопотання про залучення третьою особи, представник відповідача вказував, що необхідно залучити до участі у справі №638/11996/24 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_4 , оскільки рішення у даній справі може вплинути на її права, а саме: на право на отримання від ПП «Золота нива 1» орендної плати за спірним договором (договором оренди землі від 10.12.2007, укладеним між ОСОБА_3 та ПП «Золота нива 1», зареєстрованим в Ізюмському міськрайонному відділі реєстрації Харківської регіональної філії ДП «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті по земельних ресурсах» 18.03.2010 за №18), у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 є стороною цього договору (Орендодавцем) з 28.05.2024 (з моменту набуття нею права власності на земельну ділянку кадастровий номер :04:000:0144 площею 3,8827 га, розташовану на території Левківської сільської ради Ізюмського району Харківської області), тому до неї з 28.05.2024 в силу положень ч.1 ст.770 Цивільного кодексу України, ч.1 ст.1481 Земельного кодексу України, ч.4 ст.32 Закону України «Про оренду землі» та п.40 зазначеного договору перейшли права та обов`язки Орендодавця за цим договором. При цьому, представник ОСОБА_3 у заяві про збільшення позовних вимог від 19.08.2024 додав до позовних вимог нову вимогу - про стягнення заборгованості з орендної плати за січень-липень 2024 р., тобто, у тому числі за період, коли Орендодавцем за цим договором вже була ОСОБА_4 .

Заперечуючи проти прийняття заяви представника позивача про збільшення позовних вимог вказував на відсутність доказів надсилання такої заяви стороні відповідача.

Представник позивача у судовому засіданні заперечував проти клопотань, поданих представником відповідача, просиляючись на їх необґрунтованість.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримала подані клопотання та просила суд їх задовольнити.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши думку сторін суд дійшов наступних висновків.

Щодо клопотання представника відповідача про повернення позовної заяви, суд зазначає наступне.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду розглянув справу №752/11729/19 та зазначив, що у разі існування певних обмежень повноважень представника, інформація про це повинна міститись у виданій довіреності, ордері або угоді. Судді ВС підкреслили, що статтею 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері. Тобто, за змістом наведених норм, у разі існування певних обмежень повноважень представника, інформація про це повинна міститись у виданій довіреності, ордері або угоді.

Наданий позивачем ордер та договір про надання правничої допомоги не містять жодних застережень. Також у суду не виникає жодних сумнівів у вільному волевиявленні сторін при укладання договору про надання правничої допомоги, а тому таке клопотання не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху з підстав недотримання вимог ст. 175 ЦПК України, суд зазначає наступне.

Ч.3 ст.175 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов Документ сформований в системі «Електронний суд» 01.10.2024 3 подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Ч.11 ст.187 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Доступ до правосуддя в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Цивільним процесуальним кодексом України.

Одночасно із цим суд зауважує у неприпустимості застосування до правовідносин надмірного формалізму.

Формалізм це, здебільшого, позитивне оціночне поняття, яке означає обов`язок всіх суб`єктів (суд, учасники судового процесу, суб`єкт владних повноважень) дотримуватися процедур, визначених законодавством, нехтування якими призводить до суттєвих негативних наслідків Надмірний формалізм це, здебільшого, негативне оціночне поняття, яке означає безумовну вимогу дотримуватися процедур, визначених законодавством, у ситуації, за якої негативні наслідки поступаються принципу розумності (доцільності, раціональності).

Відповідно до практики ЄСПЛ, держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду. Такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (§ 57 рішення у справі «Ashingdane v. the United Kingdom» від 28.05.85, § 96 рішення у справі «Krombach v. France» від 13.02.2001).

Також суд у Страсбурзі неодноразово наголошував, що застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (рішення у справі «Walchli v. France» від 26.07.2007). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain» від 28.10.98).

Отже, основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Тож, ставлячи на противагу допущені позивачем формальні неточності у позовній заяви та порушене право, що підлягає відновленню у судовому порядку, суд вважає, що задоволення клопотання про залишення позовної заяви без руху буде тим самим проявом надмірного формалізму.

Також аналізуючи заперечення представника відповідача щодо прийняття заяви про збільшення позовних вимог, суд вказує на те, що в матеріалах справи міститься доказ направлення представнику відповідача такої заяви (квитанція сформована у підсистемі «Електронний суд». Крім того, збільшення позовних вимог повністю охоплюється сумою сплаченого судового збору при подачі первісної редакції позовної заява, а тому суд не вбачає підстав для відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог.

Щодо клопотання представника відповідача про залучення в якості третьої особи ОСОБА_4 , вказує, що представник ОСОБА_1 діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а тому її залучення в якості третьої особи не є необхідним.

Відповідно до положень статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження, зокрема, є остаточне визначення предмету спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Крім того, у ході підготовки справи до судового розгляду проведені наступні дії:

- вирішено питання про склад осіб, які братимуть участь у справі;

- визначено факти, які необхідно встановити для вирішення спору;

- з`ясовано наявність клопотань;

- з`ясовано розмір заявлених судових витрат;

- здійснено інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Заяв про бажання укласти мирову угоду, передачу справи на розгляд третейського суду або врегулювання спору за участю судді, уточнення позовних вимог та заперечень проти них, вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, а також зустрічного позову до суду не надходило.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне за результатами підготовчого засідання закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст.189, 196-198, 200 ЦПК України, -

ухвалив:

Клопотання представника відповідача про повернення позовної заяви позивачу залишити без задоволення.

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху залишити без задоволення.

Клопотання представника відповідача про залучення в якості третьої особи ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Прийняти заяву представника позивача про збільшення позовних вимог.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Приватного підприємства «Золота Нива 1» про стягнення заборгованості за договором оренди.

Призначити справу до судового розгляду по суті за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду на 10 годину 45 хвилин 17 грудня 2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 26.11.2024 року.

Головуючий суддя: