Справа № 308/9658/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Лемак О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державна служба України з надзвичайних ситуацій, про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням особистих немайнових прав, права на працю та внаслідок дискримінаці,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду із позовом до ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державна служба України з надзвичайних ситуацій, про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням особистих немайнових прав, права на працю та внаслідок дискримінації.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.06.2024 року відмовлено у відстроченні сплати судового збору та подану заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, оскільки така не відповідає ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

На виконання зазначеної ухвали від представника позивача надійшло клопотання, відповідно до якого просила суд звільнити від сплати судового збору або хочаб відстрочити його сплату до ухвалення судового рішення.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України Про судовий збір суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, за змістом наведених норм єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, який унеможливлює чи створює істотні перешкоди у сплаті нею судового збору у встановленому законом розмірі, про наявність якого сторона має надати належні і допустимі докази.

Аналогічні роз`яснення містить п.29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У зв`язку із цим обставини, зазначені позивачем у клопотанні про звільнення від сплати судового збору та надані на підтвердження цих обставин докази не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Відтак, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, задоволенню не підлягає.

Слід зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський Суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

Враховуючи вище наведене, суд дійшов висновку, що підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні, а тому в задоволені заяви слід відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, у зв`язку з тим, що заявником недоліки заяви, на які було вказано судом в ухвалі від 10 червня 2024 року не усунені, то заяву слід повернути заявнику та вважати неподаною.

Таким чином, позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державна служба України з надзвичайних ситуацій, про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням особистих немайнових прав, права на працю та внаслідок дискримінаці, слід вважати неподаною та повернути позивачу.

На підставі наведеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державна служба України з надзвичайних ситуацій, про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням особистих немайнових прав, права на працю та внаслідок дискримінаці вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Лемак О.В.