Справа №295/225/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,

вирішуючи питання про роз`яснення рішення суду за заявою ОСОБА_1 , поданої в рамках справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи Житомирська міська рада, ОСОБА_5 про визнання порядку користування земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просить роз`яснити рішення Богунського районного суду м. Житомира від 28.08.2020 у даній справі, а саме - умови передачі гаража позивачу ОСОБА_2 , порядок компенсації витрат на будівельні матеріали.

В обґрунтування заяви зазначив, що з 2015 року володів таким гаражем, який в свою чергу потребував ремонту - добудови стін і покрівлі, яка була частково зруйнована вибухом ракети 27.02.2022.

Суд, дослідивши заяву ОСОБА_1 про роз"яснення рішення суду та матеріали справи, дійшов наступного висновку.

В провадженні Богунського районного суду м. Житомира перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи Житомирська міська рада, ОСОБА_5 про визнання порядку користування земельною ділянкою.

Заочним рішенням від 28.08.2020 встановлено порядок користування земельною ділянкою площею 0,0952 га, що розташована за адресою АДРЕСА_1 за третім варіантом розподілу, який викладений у додатку № 4 до висновку № 70/02-2019 від 08.02.2019.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 17.05.2021 рішення Богунського районного суду м. Житомира від 28 серпня 2020 року залишено без змін.

Таким чином, рішення у даній справі набрало законної сили 17.05.2021.

Постановою Верховного Суду від 23.12.2021 рішення Богунського районного суду м. Житомира від 28 серпня 2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 17 травня 2021 року залишено без змін.

Згідно ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Статтею 18 ЦПК України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Суть роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, він лише має роз`яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації. Роз`яснення рішення суду здійснюється шляхом постановлення судом відповідної ухвали.

Згідно ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, які можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Роз`яснено може бути рішення суду, якщо без такого роз`яснення його реалізація є ускладнена, оскільки спостерігається значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто роз`яснення рішення суду це засіб виправлення формальних недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту, викладення рішення суду у більш ясній та зрозумілій формі. При цьому конкретного та вичерпного переліку критеріїв для визнання рішення незрозумілим процесуальний закон не визначає, але з його змісту слідує, що обґрунтування щодо незрозумілості має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Аналіз зазначених норм закону вказує на те, що роз`яснення судового рішення передбачається для його резолютивної частини, адже саме вона є підставою для видачі виконавчого листа і відповідно до неї здійснюється виконання судового рішення.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року в справі №904/2526/18 (провадження №12-272гс18) зазначено, що «роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Враховуючи наведене і те, що рішення суду від 28.08.2020 року викладено в чіткій, формі, останнє є повністю зрозумілим, доводи заявника не можуть вирішуватись в порядку ст. 271 ЦПК України, оскільки питання передачі заявником гаража позивачу не було предметом розгляду у даній справі, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 260, 271, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи Житомирська міська рада, ОСОБА_5 про визнання порядку користування земельною ділянкою - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 15 жовтня 2024 року.

Суддя Л.М. Чішман