2/465/3662/24
У х в а л а
про залишення без руху
"22" листопада 2024 р. м. Львів
Суддя Франківського районного суду м. Львова Кушнір Б.Б., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс», з участю третіх осіб: приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Мельника Романа Івановича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Остапенко Євгена Михайловича, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, та про скасування виконавчого напису, -
Позивач з використанням сервісу «Електронний суд» звернувся до суду із позовною заявою про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, та про скасування виконавчого напису.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.11.2024, головуючим суддею у справі визначено Кушнір Б.Б.
Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.
Так, при вирішенні питання про відкриття провадження по справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, тобто містить в собі наступні недоліки, а саме позовній заяві не вказано:
1.відомі адреси електронної пошти відповідача та третьої особи приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Остапенко Є.М.,
2.відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи;
3.зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).
Відповідно до вимог абзацу 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
Відповідно до розділу 1 «Підсистема «Електронний суд» глави ІІІ «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, вказано:
пунктом 24 зазначається - підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи;
пунктом 29 вказано, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.
Таким чином, законодавцем надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними та іншими заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника)).
Аналогічний висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року в справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20) та від 01 липня 2021 року у справі №9901/76/21 (провадження №11-137заі21).
В силу вимог ч. 7 ст. 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.
Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.
Проте позовна заява та додані до неї документи подані позивачем в електронній формі з використання сервісу «Електронний суд», однак до позовної заяви не надано докази надсилання її копії та копій доданих до неї документів третім особам.
Отже, позовна заява не відповідає вимогам абзацу 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, зокрема позивачем не долучено до позовної заяви доказів надсилання приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Мельнику Роману Івановичу, та приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Остапенку Євгену Михайловичу копій заяви та поданих до суду документів.
Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Як встановлено судом, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру - про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, та про скасування виконавчого напису.
Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2024 року встановлений в розмірі 3 028 гривень.
Таким чином, позивачу необхідно було сплати судовий збір за дві вимоги немайнового характеру (про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, та про скасування виконавчого напису), що є самостійними вимогами немайнового характеру, які підлягають оплаті судовим збором за кожну вимогу окремо, а отже при поданні позову судовий збір підлягав сплаті в розмірі 2 422,40 гривень (1 211,20 грн. х 2), тобто за дві вимоги немайнового характеру.
Натомість позивачем сплачено судовий збір платіжним документом у розмірі 1 211,20 гривень, за одну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 - 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Таким чином, оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення ЦПК України, позовна заява має бути залишена без руху відповідно з наданням позивачу строку для усунення недоліків.
Суд наголошує, що згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Враховуючи те, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, приходжу до переконання, що вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, встановивши спосіб усунення недоліків шляхом подання належним чином оформленої позовної заяви, а також направлення її відповідачу та третім особам, яка буде містити вищевказані відомості.
Крім цього, позивачу необхідно подати до суду документ про сплату судового збору у розмірі 1 211,20 гривень та надати докази направлення третім особам приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Мельнику Роману Івановичу, та приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Остапенку Євгену Михайловичу копії позову з додатками листом з описом вкладення або доказів надсилання до Електронного кабінету поданих до суду таких документів.
Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 353, 355 ЦПК України -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс», з участю третіх осіб: приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Мельника Романа Івановича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Остапенко Євгена Михайловича, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та скасування виконавчого напису - залишити без руху та запропонувати представнику позивача, протягом п`яти днів з дня отримання ухвали, усунути вказані недоліки позовної заяви, попередивши, що у випадку невиконання даної ухвали заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.
Копію ухвали надіслати позивачу для відома.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кушнір Б.Б.