Дата документу 05.11.2024
Справа № 334/8970/24
Провадження № 2/334/3425/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя Добрєв М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Турчинський М.І. до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Онлайн фінанс», третя особа: Приватний виконавець Пиць А.А. про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів),

встановив:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Турчинський М.І. звернувся до Ленінського районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Онлайн фінанс», Приватного виконавця Пиць А.А. про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів).

Дослідивши позовну заяву з додатками, суддя вважає що заяву належить залишити без руху, виходячи з наступного.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 175-177 ЦПК України, а саме позивачем до позовної заяви не додано належним чином завірену копію паспорту, РНОКПП, що в свою чергу унеможливлює належний розгляд справи та ідентифікацію позивача у справі, визначення підсудності розгляду справи.

В зв`язку з чим позивачу слід усунути зазначені недоліки позовної заяви та надати до позовної заяви документи які підтверджують його анкетні дані, зокрема копію паспорту та РНОКПП, а у разі його відсутності надати докази, які б це підтвердили.

Крім того, відповідно до вимог частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Представник позивача в позовній заяві просить звільнити позивача від сплати судового збору, оскільки дохід позивача за 2023 рік складає 629,31 грн., а тому вбачають підстави для звільнення від сплати судового збору.

Згідно з ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, представник позивача в обґрунтування скрутного матеріального становища позивача посилається на відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 1 кварталу 2023 року по 4 квартал 2023 року, надані ГУ ДПС у Запорізькій області.

Зі змісту вказаної відомості слідує, що ОСОБА_1 у період з 01.01.2023 по 31.12.2023 отримав дохід на загальну суму 629,31 грн. Разом із тим, позивачем не надано суду доказів на підтвердження тієї обставини, що ним не було отримано дохід у період із 01.01.2024 року до дня звернення до суду 01.11.2024 року та, що останній не може сплатити судовий збір за подання позовної заяви.

Відомості, надані представником позивача свідчать лише про те, що позивач не працевлаштований з 2023 року та не отримує доходи.

При цьому, слід зазначити, що сама по собі відсутність доходів, які підлягають оподаткуванню і обліковуються органами ДПС, не свідчить про скрутне матеріальне становище. Доказів про відсутність інших джерел доходів суду не надано.

Крім того, зі змісту позовної заяви та додатків до неї слідує, що позивач не є особою похилого віку, докази щодо його непрацездатності у справі відсутні, факт того, що він не працює та не отримує доходів залежить виключно від його волевиявлення.

Разом з тим, оцінюючи докази позивача про скрутний майновий стан, суд враховує, що позивач, звертаючись за захистом свої порушених прав, уклав договір №б.н. від 2023-07-09 про надання правової допомоги, яким уповноважив адвоката, що здійснює адвокатську діяльність індивідуально - Турчинського М.І. на представництво та захист його інтересів, тобто вбачається, що позивач має можливість сплачувати кошти за надану останньому правову допомогу, що в свою чергу ставить під сумнів перебування позивача у скрутному становищі.

Крім того, відповідно до ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тобто, самі лише обставини, пов`язані з відсутністю коштів, не можуть вважатися підставою відстрочення сплати судового збору, враховуючи, що позивачем не додано належних доказів, які б підтверджували неможливість сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У даному випадку необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено ЦПК України, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною другою статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон № 3674-VI)).

Ціна позову зазначена 1 419,08 грн.

Згідно п.п.1, п.1,частини 2, ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовну заяву подано через систему «Електронний суд».

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У зв`язку з наведеним, позивачу необхідно надати оригінали підтверджуючих документів щодо сплати судового збору, у разі їх наявності, або сплатити судовий збір у сумі 968,96 грн.

Судовий збір слід сплачувати за такими реквізитами: отримувач ГУК у Зап.обл/м.Зап. Дніпров./22030101, , банк Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО 899998, рахунок отримувача UA0008512, код класифікації доходів бюджету 22030101 , призначення платежу *;101;___(ідентифікаційний номер платника), судовий збір за позовом ___(ПІБ позивача), Ленінський районний суд м. Запоріжжя.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа "Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини").

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, приходжу до висновку, що вищезазначені обставини є перешкодою для відкриття провадження у цивільній справі. З огляду на зазначене позовну заяву необхідно залишити без руху, надати позивачу строк для виправлення вказаних вище недоліків.

Керуючись 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Турчинський М.І. до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Онлайн фінанс», третя особа: Приватний виконавець Пиць А.А. про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів) - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в ній недоліків.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Добрєв М. В.