Справа № 463/3281/24 Головуючий у 1 інстанції: Леньо С. І.
Провадження № 22-ц/811/2539/24 Доповідач в 2-й інстанції: Шандра М. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Шандри М.М.

суддів: Крайник Н.П., Левика Я.А.

розглянувши у м. Львові у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 30 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів та стягнення коштів,

ВСТАНОВИЛА:

15.04.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів та стягнення коштів.

Просив стягнути з АТ «Державний ощадний банк України» на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 1610,15 грн.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що він є клієнтом АТ «Державний ощадний банк України», у якому у нього відкритий банківський рахунок, до якого прив`язана відповідна банківська карта. 16.08.2023 він оплатив комунальні послуги з цієї картки та після цього нею не користувався, до нього ніхто не телефонував і він нікому не повідомляв даних картки, а станом на 21 год. 00 хв. 16.08.2023 у нього на рахунку знаходилось 2006,53 грн. Проте наступного дня, а саме 17.08.2023 о 07 год. 33 хв. йому прийшло повідомлення про те, що 16.08.2023 о 21 год. 33 хв. з його картки списано грошові кошти у розмірі 1272,28 грн, після чого одразу прийшло нове повідомлення про те, що 16.08.2023 о 21 год. 52 хв. з його картки знову списано грошові кошти у розмірі 337,01 грн. Після чого він одразу заблокував картку та звернувся до правоохоронних органів з приводу вчинення відносно нього шахрайських дій. Також він звернувся з цього приводу до відповідача з вимогою про повернення коштів, однак отримав відмову, оскільки на думку банку, він, напевно, повідомив третім особам дані своєї картки. Вважає таку відмову незаконною, оскільки своїми діями чи бездіяльністю жодним чином не сприяв у отриманні третіми особами даних своєї картки і саме банк повинен доводити протилежне. Таких доказів відповідач не надав і тому кошти, які несанкціонованого списані з його рахунку внаслідок шахрайських дій просить стягнути в примусовому порядку.

Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 30 липня 2024 року у позові ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів та стягнення коштів у розмірі 1 610,15 грн відмовлено.

Рішення суду оскаржив ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі посилається на незаконність та необґрунтованість рішення суду, порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Звертає увагу на те, що суд першої інстанції прийшов до висновку, що електронний магазин «Ali Express» має відношення до спірних транзакцій. Деталями цих транзакцій є: «Операції розрахунку в торгово-сервісній мережі LUX PAYPAL *harveydefa 0001». Зазначає, що якщо подивитись на транзакції, які здійснювались через електронний магазин «Ali Express», то в них є інше призначення та посилання саме на сайт «AliExpres.com». Для наявного підтвердження надає суду витяг із останніх двох транзакцій, по яких прийшло підтвердження на мобільний телефон позивача. Також, для підтвердження відсутності будьяких транзакцій через мережу електронних магазинів «Ali Express» надає суду витяг із облікового запису персонального кабінету позивача відкритого на сайті «AliExpres.com». На ньому відображено усі транзакції, які були здійсненні на цьому сайті. Саме із цього облікового запису убачається, що у персональному кабінеті позивача відсутні будьякі дані про транзакції на «Ali Express», а остання трансакція була здійснена 16.07.2023. За таких обставин, висновок суду першої інстанції про те, що саме несанкціонована транзакція сталась через електронну мережу магазинів «Ali Express» не відповідає обставинам справи та спростовується наявними доказами, зокрема витягом із облікового кабінету.

Просить рішення суду скасувати постановити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

АТ «Державний ощадний банк України» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін.

Згідно із ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційна скарга розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи, тому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Згідно із ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.1, ч.6 ст. 81 ЦПК України).

Згідно із ч.1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що рішення суду таким вимогам відповідає.

Судом встановлено, що відповідно до заяви про приєднання до договору банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), відповідач відкрив позивачу поточний банківський рахунок, а також видав відповідну банківську картку(а.с.137-139 т.1).

Згідно з виписки по картковому рахунку позивача, 17.08.2023 о 00 год. 00 хв. відбулось дві транзакції на суму 1 272,28 грн та 337, 87 грн, які, як стверджує позивач, він не здійснював. Деталями цих транзакцій є: «Операції розрахунку в торгово сервісній мережі LUX PAYPAL *harveydefa 0001» (а.с.9 т.2).

З приводу несанкціонованого списання коштів позивач звертався до правоохоронних органів. Постановою слідчого Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області від 30.10.2023 кримінальне провадження закрито (а.с.55-56 т.1).

Вважаючи, що несанкціоноване списання коштів відбулось з вини відповідача через неналежну систему захисту позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з частинами першою-третьою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд.

Згідно з ч.1 ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Поняття та загальний порядок виконання платіжних операцій в Україні визначено Законом України «Про платіжні послуги», який також встановлює виключний перелік платіжних послуг та порядок їх надання, категорії надавачів платіжних послуг та умови авторизації їх діяльності, визначає загальні засади функціонування платіжних систем в Україні, загальні засади випуску та використання в Україні електронних грошей та цифрових грошей Національного банку України, установлює права, обов`язки та відповідальність учасників платіжного ринку України, визначає загальний порядок здійснення нагляду за діяльністю надавачів платіжних послуг, надавачів обмежених платіжних послуг, порядок здійснення оверсайта платіжної інфраструктури.

Відповідно до пунктів 2-5 частини двадцятої статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати; негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.

Частиною 19 статті 38 цього Закону передбачено, що втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів та/або індивідуальної облікової інформації.

Таким чином втратою електронного платіжного засобу або індивідуальної облікової інформації є в т.ч. неправомірне заволодіння третіми особи електронним платіжним засобом та/або індивідуальною обліковою інформацією.

Згідно частини п`ятої статті 87 Закону України «Про платіжні послуги» до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Аналогічні норми містить Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29.07.2022 № 164. Зокрема, пунктом 140 цього Положення передбачено, що користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Пунктом 1.12 Розділу І Загальної частини ДКБО визначено, що клієнт підтверджує, що умови договору в чинній редакції зі змінами та доповненнями, розміщеній на сайті www.oschadbank.ua в повній мірі та в повному обсязі застосовуються до відносин клієнта та банку, незалежно від дати акцепту пропозиції клієнтом.

Відповідно до п.1.21.1 Розділу ХХ «УМОВИ ДОГОВОРУ БАНКІВСЬКОГО РАХУНКУ» особливої частини ДКБО, при здійсненні оплати товарів та послуг у мережі інтернет банк з метою підвищення безпеки проведення кожної операції має право проводити додаткову перевірку ініціювання проведення операції саме держателем картки за технологією «3D Secure» - шляхом направлення клієнту та використання ним одноразового цифрового паролю, який складається з цифр та/або літер латинського алфавіту, при здійсненні оплати товарів та послуг на інтернет сайтах, що підтримують технологію «3D Secure».

Відповідно до п.1.21.2 Розділу ХХ «УМОВИ ДОГОВОРУ БАНКІВСЬКОГО РАХУНКУ» особливої частини ДКБО, для завершення проведення операції з оплати товарів та послуг на Інтернет сайтах, що підтримують технологію «3D Secure» клієнту необхідно використати одноразовий цифровий пароль, який клієнт отримує в СМС, направленому банком на номер мобільного телефону, який підключено до сервісу СМС-інформування держателя картки, або в інформаційно-платіжному терміналі (за наявності відповідної технічної можливості у банку), або у системі ДБО після введення у системі ДБО коду операції, який буде зазначено при здійсненні платежу на сторінці автентифікації за технологією «3D Secure» банку (за наявності відповідної технічної можливості у банку). У разі невірного вводу одноразового пароля під час проведення операції з оплати товарів та послуг банк має право відмовити держателю картки у проведенні такої операції. У випадку, якщо інтернет сайт не підтримує технологію «3-D Secure», операція здійснюється без додаткової перевірки держателя картки (лише з введеням інформації, що зазначена на картці: номер картки, строк дії та CVC або CVV-2). Сайти, які підтримують технологію «3-D Secure», обо`язково мають логотипи Verified by Visa та MasterCard SecureCode.

Відповідно до п.9.15 Розділу ІХ «ВІДПОВІДАЛЬНІСТЬ КЛІЄНТА ТА БАНКУ» загальної частини ДКБО, клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про логін, пароль, картковий пароль, а також ПІН, CVV2/CVC2, строк дії, номер картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання.

Відповідно до п.1.7. ПРАВИЛ КОРИСТУВАННЯ ПЛАТІЖНИМИ КАРТКАМИ, ЕМІТОВАНИМИ АТ ОЩАДБАНК, що є додатком №3 до ДКБО, у разі здійснення оплати за товари, роботи або послуги в мережі Internet дуже уважно ставтесь до вибору сайту, що здійснює приймання платіжних карток до cплати. Віддавайте перевагу відомим вам торговцям і намагайтесь уникати розміщення інформації про платіжну картку на невідомих сайтах. Використовуйте захищені сайти.

Відповідно до п.2.1. та п.2.2. ПРАВИЛ КОРИСТУВАННЯ ПЛАТІЖНИМИ КАРТКАМИ, ЕМІТОВАНИМИ АТ ОЩАДБАНК, що є додатком №3 до ДКБО, Ви повинні вживати всіх можливих заходів для запобігання втрати, крадіжки чи незаконного використання платіжних карток. Якщо платіжну картку втрачено, викрадено або з іншої причини вона стала непридатною до використання, а також якщо ПІН-код, CVV 2/CVC 2 та інші реквізити картки стали відомі сторонній особі, ви повинні в усній формі терміново заявити про це в контакт - центр АТ «Ощадбанк» (*) та протягом 3 днів надати про це письмову заяву в оригіналі або по факсу до установи банку. Ви відповідаєте за всі суми по операціях з платіжною карткою, якщо ви передали платіжну картку сторонній особі або не повідомили банк про те, що її загублено.

Відповідно до пп.33 п.2.1. Розділу ІІ Загальної частини ДКБО, під втратою платіжної картки розуміється неможливість здійснення клієнтом контролю (володіння) за платіжною карткою, неправомірне заволодіння та/або використання платіжної картки або її реквізитів третіми особами.

Клієнт зобов`язується не розголошувати ПІНкод, логін, пароль, ПІН-код до системи ДБО, реквізити картки та не передавати картки в користування третім особам, не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права п.8.1.3. Розділу XX «УМОВИ ДОГОВОРУ БАНКІВСЬКОГО РАХУНКУ» Особливої частини ДКБО.

Відповідно до п.11.2. розділу XX «УМОВИ ДОГОВОРУ БАНКІВСЬКОГО РАХУНКУ» Особливої частини ДКБО, клієнт несе повну відповідальність за всі операції, здійснені з використанням втрачених/викрадених карток після їх втрати/крадіжки, у випадку неповідомлення банку про факт втрати/крадіжки картки, а також за операції, проведені держателем після розблокування картки, проведеного в порядку, визначеному цим розділом договору.

Згідно укладеного між ОСОБА_1 та АТ «Ощадбанк» договору банківського рахунку (пп.113 п.2.1. Розділу ІІ Загальної частини ДКБО), під міжнародними платіжними системами сторони погодили розуміти Visalnternational і MasterCardWorldWide. Використання будь-яких інших міжнародних платіжних системам сторонами не обумовлено (а.с.150 т.1).

Отже, всі інші способи використання реквізитів банківських карток в мережі інтернет, зокрема на сторонніх сервісах та іноземних ресурсах, які не підтримують технологію додаткової перевірки держателя картки «3-D Secure», - є особистим ризиком клієнта.

Відповідно до наданої відповідачем інформації по банківському рахунку позивача (а.с.14,15 т.2), спірні транзакції проведені без додаткового підтвердження держателя картки на іноземних ресурсах.

Згідно виписки по картковому рахунку № НОМЕР_1 , значаться наступні транзакції за 17.08.2023 по карті № НОМЕР_2 , які оспорюються клієнтом, а саме: операція розрахунку в торгово-сервісній мережі LUX PAYPAL *gkwelding52 1272,28 UAH; операція розрахунку в торгово сервісній мережі LUX PAYPAL *harveydefa -337,87 UAH (а.с.9 т.2), що свідчать про здійсненняоперацій розрахунку в торгово-сервісній мережі з використанням міжнародної електронної платіжної системи PayPal, що виключає відповідальність банку за проведення спірних транзакцій клієнта, відповідно до умов договору банківського обслуговування.

З урахуванням вищевикладеного, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі, оскільки вина відповідача у несанкціонованому списанні коштів з рахунку позивача відсутня, що виключає можливість покладення на АТ «Ощадбанк» цивільно-правової відповідальності за спірні транзакції.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими судом обставинами справи і по суті зводяться до незгоди з висновками суду стосовно установлення цих обставин, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Личаківського районного суду м. Львова від 30 липня 2024 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Повний текст постанови складено: 25.11.2024

Головуючий

Судді