Справа № 274/5361/24 Провадження № 2/0274/1364/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

09.07.2024 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Скраглівського старостинського округу Бердичівської міської ради Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

25.06.2024 ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом, у якому просить визнати за нею в порядку спадкування за заповітом право власності на будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 26.06.2024 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків. Ухвалою визначено, що позивачу необхідно в позовній заяві зазначити належного відповідача, визначити ціну позову та надати суду звіт про оцінку спірного майна, відповідно до якого визначається ціна позову.

На виконання вимог ухвали суду від 26.06.2024, яку отримано 29.06.2024, позивач 02.07.2024 подала до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви одночасно з уточненою позовною заявою

Зі змісту поданої заяви убачається, що позивач не погоджується, що відсутність ціни позову, тобто вартості майна є підставою для недопущення до судового захисту, вважає вимогу суду про надання експертної оцінки незаконною, оскільки: "У нормах, що стосуються спадщини відсутні вимоги, що при отриманні спадщини людина (спадкоємець) має надавати експертну оцінку спадкового майна. Звертає увагу суду: 1) що позивачем в спадок отримано земельну ділянку, на якій знаходиться цей будинок; 2) при наданні права на спадщину на цю земельну ділянку, ніхто не вимагав надати оцінку спадкового майна. Крім того, суд називає будинок спірним, хоча в позові чітко зазначено, а судом не доведено, що будинок є спірним. Будинок просто спадкодавець (батько позивачки) не встиг до смерті переоформити і тому позивачка звернулася до суду, у відповідності до норм чинного законодавства, про встановлення права власності на будинок, а не щодо вилучення будинку чи інше."

Розглянувши вказану заяву, суд дійшов висновку, що позивачем не в повному обсязі усунуто недоліки позовної заяви, визначені ухвалою суду від 26.06.2024, а саме не визначено ціну позову та не надано суду звіту про оцінку майна.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несуть позивачі. Відтак, позивачем не надано доказів проведення належної оцінки майна та не вказано ціни позову, яка б відповідала дійсній вартості майна, яке є предметом спору.

Слід зазначити, що суд не наділений правом визначати ціну нерухомого майна, у зв`язку з чим позивач повинен надати суду оцінку (висновок про вартість) майна на день подачі позову.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається.

Враховуючи, що позивачка у встановлений судом строк вимоги ухвали суду від 26.06.2024 не виконала, недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у повній мірі не усунула, за таких обставин, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачу.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях Голдер проти Великої Британії від 21.02.1975, Де Жуффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України при пред`явленні заяви в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов (заяву), що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи зазначене, повернення заяви, жодним чином не перешкоджає у доступі до правосуддя, після усунення недоліків позовної заяви та повторному зверненні до суду.

Керуючись ст.ст. 127, 185, 260-261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Скраглівського старостинського округу Бердичівської міської ради Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА