КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 листопада 2024 року м. Київ

Унікальний номер справи № 761/28546/21

Головуючий у першій інстанції - Зуєвич Л.Л.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/18338/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року у справі за позовом Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року у задоволенні позову ДП «КиївГазЕнерджи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - відмовлено (а.с. 57-62).

Не погодившись з рішенням суду, 25 жовтня 2024 року представник ДП «КиївГазЕнерджи» - адвокатПолішко Ю.О. звернувся до суду з апеляційною скаргою (а.с. 68-78).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 жовтня 2024 року витребувано матеріали цивільної справи (а.с. 81).

07 листопада 2024 року матеріали цивільної справи надійшли до Київського апеляційного суду та 08 листопада 2024 року були передані судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 травня 2024 року витребувано матеріали цивільної справи (т. 2 а.с. 89).

13 червня 2024 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 01 липня 2024 року передана судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 липня 2024 року апеляційну скаргу ДП «КиївГазЕнерджи» на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали (а.с. 85).

Підставою залишення апеляційної скарги без руху був пропуск строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, у зв`язку з чим було запропоновано апелянту подати заяву, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

21 листопада 2024 року до Київського апеляційного суду від представника ДП «КиївГазЕнерджи» - адвокатаПолішко Ю.О. надійшла до суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій останній на обґрунтування поважності пропуску причин зазначив, що внаслідок відключень електроенергії та переключення на автономну систему енергопостачання в адміністративному корпусі ДП «КиївГазЕнерджи» за адресою: м. Київ, вул. Михайла Бойчука, 46, 23 квітня 2024 року вийшла з ладу система електроживлення та стався збій в роботі програмного забезпечення відділу діловодства. Електропостачання в адміністративному корпусі було відновлено тільки після проведення ремонтних робіт (із зміною згорілих елементів системи електропостачання) 25 квітня 2024 року, після чого було відновлено роботу програмного забезпечення відділу діловодства скаржника. За часу відсутності електропостачання та збою в роботі програмного забезпечення відділу діловодства ДП «КиївГазЕнержди», було втрачено інформацію та документи, які надходили до скаржника, в тому числі рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22.04.2024 року. Про вказане рішення скаржнику стало відомо лише 30.09.2024 року, коли повний текст рішення надійшов засобами поштового зв`язку на адресу скаржника. Крім того, посилався на те, що в країні введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року, який триває на даний момент (а.с. 87-91).

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів заявника щодо наявності поважних причин пропуску встановленого законом строку для звернення до суду з апеляційною скаргою на ухвалу суду.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Судом встановлено, що оскаржуване рішення було отримано апелянтом 23 квітня 2024 року до електронного кабінету, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу, а саме рішення від 22.04.2024 року, 23.04.2024 о 03:19:49 до електронного кабінету ДП «КиївГазЕнерджи» (а.с. 63).

При цьому, апеляційну скаргу було направлено 25 жовтня 2024 року, тобто з пропуском строку тридцяти днів з дня отримання повного тексту рішення суду.

Зазначені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження, а саме, що внаслідок відключень електроенергії та переключення на автономну систему енергопостачання в адміністративному корпусі ДП «КиївГазЕнерджи» вийшла з ладу система електроживлення та стався збій в роботі програмного забезпечення відділу діловодства, що призвело до того, що було втрачено інформацію та документи, які надходили до скаржника, в тому числі рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 22.04.2024 року, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин, до суду не надано.

Також, посилання апелянта, як на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, на те що на території України введено воєнний стан, що на думку апелянта, є поважною причиною для поновлення процесуальних строків, є необґрунтованим і не підтвердженими належними та допустимими доказами.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Така позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22).

При цьому, апелянт не навів жодних обставин, які були зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, що в свою чергу призвело до пропущення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Виходячи з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходженняапеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 3 ст. 358 ЦПК України).

Зважаючи на те, що наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані апеляційним судом неповажними, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Підстави пропуску строку оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання скарги. Виключно наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду України від 20 травня 2019 року у справі № 0818/4970/2012.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини й у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 8 листопада 2005 року.

Апелянтом не наведені обґрунтовані причини поважності пропуску строку апеляційного оскарження, що не залежали від волі заявника і дійсно були пов`язані з істотними перешкодами та труднощами, що об`єктивно ускладнювали можливість позивача (заявника) своєчасно звернутися до суду у визначений законом строк або аргументи, які б свідчили про дотримання ним такого строку.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, №15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 6 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст.ст. 354, ч. 4 ст. 357, ст. 358, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 22 квітня 2024 року.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова