Справа № 308/4263/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Деметрадзе Т.Р.,

секретаря судового засідання Корень В.Т.,

представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_1 ,

представника відповідача (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу та визначення способу участі у вихованні дитини та зустрічною позовною заявою адвоката Радь Івана Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: орган опіки та піклування виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про визначення місця проживання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу та визначення способу участі у вихованні дитини та зустрічною позовною заявою адвоката Радь Івана Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: орган опіки та піклування виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про визначення місця проживання дитини.

В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_1 , про призначення судово-психологічної експертизи та клопотання про зміну предмету спору.

В обґрунтування клопотання про призначення судово-психологічної експертизи вказує, що між сторонами виник спір щодо того, з ким із батьків слід визначити постійне місце проживання їхнього спільного малолітнього сина, натомість вирішення даного спору судом потребує з`ясування психологічних особливостей сторін та їхньої дитини, особливостей їхніх взаємовідносин та прихильності дитини до кожного з батьків. Встановлення даних обставин буде сприяти суду в можливості урахувати найкращі інтереси для дитини при вирішення справи.

Також згідно клопотання про зміну предмету спору, представник виклав прохальну частину у такій редакції: просить суд розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ; визначити місце проживання дитини разом з батьком; визначити спосіб участі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вихованні малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у наступній формі: син проживає почергово з кожним із батьків, а саме один тиждень з батьком, наступний тиждень з матір`ю.

Представник позивача (відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримав заявлені ним клопотання та просив суд задоволити такі.

Представник відповідача (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_2 заперечив проти задоволення клопотань. Просив врахувати, що заявник пропустив встановлений законом строк на подання заяви про зміну предмету позову.

Заслухавши пояснення учасників представників сторін, вивчивши письмові матеріали справи, зваживши доводи клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно ч. 1 ст. 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

У відповідності до 2 постанови пленуму ВСУ №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Суд враховує, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Зваживши доводи клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, суд приходить до переконання, що стороною заявника не доведено необхідності проведення такої експертизи, та суд вважає, що дане клопотання задоволенню не підлягає.

Вирішуючи клопотання про зміну предмету спору, суд виходить з наступного.

Частинами 2 та 3 статті 49 ЦПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Згідно положень ЦПК України підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

При поданні вказаних заяв (клопотань) заявник має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Статтею 120 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Як вбачається із матеріалів справи, ухвалою суду від 16 липня 2024 року судом було прийнято заяву адвоката Петрика В.В., який діє в інтересах ОСОБА_3 про зміну предмету позову, після чого справа неодноразово відкладалась/оголошувались та продовжувались перерви у судовому засіданні.

З огляду на встановлені фактичні обставини, заявник мав достатню процесуальну можливість скористатись правом для подачі заяви про зміну предмета позову. Водночас, адвокат Петрик В.В. подавши чергове клопотання про зміну предмета позову, пропустив імперативно встановлений ст. 49 ЦПК України процесуальний строк.

За такого, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті клопотання адвоката Петрика В.В. про зміну предмету спору.

Керуючись ст.ст. 49, 76, 103, 104, 120, 126, 252, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката Петрика Віталія Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_3 про призначення судово-психологічної експертизи залишити без задоволення.

У прийнятті клопотання адвоката Петрика Віталія Васильовича, який діє в інтересах ОСОБА_3 про зміну предмету спору відмовити та повернути.

Апеляційна скарга на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Т.Р. Деметрадзе