Справа № 588/1842/24
провадження № 2/588/427/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2024 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Огієнко О.О., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 , третя особа: Тростянецька державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 у вересні 2024 року звернувся до суду із указаним позовом, у якому просить суд визначити додатковий строк для подачі ним до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою судді Тростянецького районного суду Сумської області від 03.10.2024 вказаний позов був залишений без руху та позивачу надано строк 10 (десять) днів, який обчислюється з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків, а саме: подати позовну заяву із зазначенням належного відповідача у справі та обґрунтуванням необхідності участі у справі третьої особи, а такожнадати докази на підтвердження обставин щодо відмови позивачу нотаріусом у оформленні спадщини.

Також позивачу було роз`яснено, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву буде визнано неподаною та повернуто.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху була надіслана позивачу 07.10.2024 рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу вказану ним у позовній заяві: АДРЕСА_1 .

01.11.2024 поштове відправлення із копією ухвали про залишення позовної заяви без руху повернулось на адресу Тростянецького районного суду Сумської області з відміткою на конверті причини невручення цього відправлення «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 20.07.2021 у справі № 916/1178/20, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 21.01.2021 у справі №910/16249/19, від 19.05.2021 у справі №910/16033/20).

Отже, судом вчинено усі можливі дії щодо належного повідомлення позивача про існуюче судове рішення шляхом надсилання ухвали про залишення позовної заяви без руху на поштову адресу вказану самим же позивачем.

За правилами статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місце знаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з частиною 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у справі на всіх етапах розгляду, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії»).

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява №18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Встановлений в ухвалі про залишення позовної заяви без руху строк сплинув.

У встановлений судом строк недоліки позовної заяви, визначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позивачем усунуті не були.

Згідно з частиною 3 статті 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву, у разі, якщо позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає поверненню.

У відповідності до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись статтями 185, 258-261 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , третя особа: Тростянецька державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини визнатинеподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду складена і підписана суддею 22.11.2024.

Суддя О. О. Огієнко