УХВАЛА

судового засідання

19 листопада 2024 рокуСправа №451/1452/24
Провадження № 2/451/488/24

Радехівський районний суд Львівської області

у складі головуючого судді Семенишин О.З.,

секретаря судового засідання Сологуб М.Р.

з участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Радехів цивільну справу №451/1452/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

16 жовтня 2024 року представник позивача Ширков Віктор Віталійович в інтересах ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Позовні вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що 23.06.2024 о 18 год 30 хв у м. Радехів Червоноградського району Львівської області, на перехресті вул. Львівська - вул. Галицька, ОСОБА_4 , керуючи автомобілем «SCANIA», н.з. НОМЕР_1 , з напівпричепом «SCHMITZ», н.з. НОМЕР_2 , виїхав на дане перехрестя з вул. Галицька, не надав дорогу транспортному засобу «OPEL-ASTRA», н.з. НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_5 , що наближався праворуч та здійснив зіткнення з транспортним засобом «OPEL-ASTRA» н.з. НОМЕР_3 , який перебуває у власності позивача. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (надалі за текстом ДТП) автомобіль «OPEL-ASTRA», н.з. НОМЕР_3 , зазнав значних механічних пошкоджень.

Постановою Радехівського районного суду Львівської області у справі №451/853/24 (Провадження №3/451/522/24) було встановлено, що відповідач своїми діями порушив п. 16.12. ПДР України та вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 124 Кодексу України «Про адміністративне правопорушення», тобто порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортного засобу. Відповідач у судовому засіданні визнав свою вину у ДТП, що мало місце 23.06.2024 о 18 год 30 хв в м. Радехів Червоноградського району Львівської області на перехресті вул. Львівська - вул. Галицька, за що був притягнутий судом до адміністративної відповідальності.

Внаслідок ДТП позивачу було завдано матеріальних збитків на суму 309 924,00 гривень, що підтверджується Звітом №79 від 05.09.2024 про ОСОБА_6 автотоварознавчого дослідження транспортноого засобу «OPEL-ASTRA», н.з. НОМЕР_3 , яким визначено вартість матеріального збитку.

Крім матеріальних збитків, позивачу було завдано моральної шкоди, яка полягає у завданні позивачу негативних наслідків після ДТП. До негативних наслідків ОСОБА_3 відносить нервовий стрес, який він пережив після того, як взнав про те, що ремонт його автомобіля після ДТП є недоцільним, оскільки вартість ремонту на відновлення автомобіля більша ніж його ринкова вартість. Він дуже глибоко пережив через завдання непоправних пошкоджень його транспортному засобу. Для відновлення нормального душевного стану йому потрібен був час. До того ж, відмова відповідача на його пропозицію добровільно відшкодувати матеріальний збиток, призвела до необхідності додаткових витрат часу для захисту своїх інтересів. Крім цього, після ДТП він не може продати свій пошкоджений транспортний засіб для того, щоб придбати інший транспортний засіб. Йому потрібен був час на пошук адвоката, для поїздок в поліцію, до Радехівського районного суду Львівської області, звернення до оцінювача для визначення вартості автомобіля, вартості залишків транспортного засобу та інших обставин справи. До негативних наслідків також відносить непередбачені витрати на паливо, яке було потрібно для поїздок з міста Берестечко, де він мешкає до міста Радехів та міста Броди, що в обидві сторони складало щоразу 90 кілометрів. Всі ці три місяці він нервує з приводу поновлення його порушеного права в результаті неправомірних дій відповідача. Зважаючи на викладене, він оцінює моральну шкоду, завдану внаслідок ДТП у розмірі чотирьох прожиткових мінімумів, встановлених на момент ДТП (23.06.2024 року) : 3028,00 гривень * 4 місяці =12 112,00 гривень (а. с. 1-9).

29 жовтня 2024 року ухвалою судді прийнято заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити судом у порядку спрощеного провадження з викликом сторін (а. с. 70-71).

Короткий зміст відзиву на позовну заяву

09.11.2024 представник відповідача ОСОБА_2 подав відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що цей позов відповідач не визнає.

Так, за змісту позовної заяви видно, що позивач вказує про те, що автомобіль Opel Astra, р.н. НОМЕР_3 , є фізично знищеним і економічно недоцільно проводити відновлювальний ремонт.

Згідно з п. 8.2 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092 коли вартість відновлювального ремонту перевищує дійсну (ринкову) вартість автомобіля відповідно проводити відновлювальні роботи автомобіля економічно недоцільно то вартість відновлювального ремонту без урахування значення коефіцієнта фізичного зносу складових приймається рівним дійсній (ринковій) вартості автомобіля на момент дослідження без врахування аварійних пошкоджень.

Окрім цього, відповідно до п. 30.1. ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Отже, якщо пошкоджений транспортний засіб не може бути відновлено або вартість його відновлювального ремонту з урахуванням зношеності та втрати товарної вартості перевищує його ринкову вартість на момент пошкодження, розмір шкоди визначається за ринковою вартістю транспортного засобу на момент пошкодження.

Порядок відшкодування шкоди, пов`язаної з фізичним знищенням транспортного засобу, регламентовано вищенаведеною статтею 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Сторона відповідача вважає, що наданий позивачем Звіт №79 автотоварознавчого дослідження за заявою ОСОБА_3 складений 05.09.2024 є неналежним доказом розміру матеріальної шкоди, завданої позивачу. Звертає увагу суду на те, що вказаний Звіт №79 автотоварознавчого дослідження було складено ПП ОСОБА_7 та до нього долучено Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності ФДМ України №1076/20 від 11.12.2020, в якому зазначено, що строк його дії становить до 11.12.2023. Тобто, на момент складення даного звіту ПП ОСОБА_7 не володів відповідним Сертифікатом суб`єкта оціночної діяльності, а тому не мав права проводити такі дослідження. Тобто, позивачем не надано належного та допустимого доказу, а саме відповідного висновку експерта, щодо доведення розміру матеріальних збитків внаслідок пошкодження (знищення) транспортного засобу позивача внаслідок ДТП, яка мала місце 23.06.2024, про відшкодування яких заявлено у цивільному позові.

У випадку, коли ремонт вважається економічно необґрунтованим, відправною точкою при визначенні розміру матеріальної шкоди є вартість транспортного засобу до ДТП. У наданому позивачем Звіті № 79 не визначалась вартість транспортного засобу позивача станом до ДТП, оскільки всі питання, які виносилися на вирішення ПП ОСОБА_7 зобов`язували його провести оцінку транспортного засобу станом на момент огляду.

Окрім наведеного вище, вважає, що Звіт №79 не відповідає вимогам Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092. Так, ПП ОСОБА_7 не визначив пробіг КТЗ, не навів інформації про технічний стан ряду складових, зокрема двигуна, коробки передач, акумулятора, тощо, не раховано умов догляду, зберігання та експлуатації авто. ПП ОСОБА_7 не описав детально пошкодження досліджуваного КТЗ, а зокрема, вказуючи про наявність вм`ятин деталей кузова, нічого не вказує про те на яких саме деталях вони наявні, їх розмір, глибину. Вказуючи про те, що пошкоджена оббивка салону і сидінь, детально не описує зазначені пошкодження, де саме такі, як і не надав фотографій зазначених пошкоджень. Відповідно, не встановивши та не вказавши пробіг КТЗ, ПП ОСОБА_7 , якби дотримувався вимог Методики, був позбавлений можливості здійснити коригування вартості КТЗ за величиною пробігу і ця обставина є важливою, та свідчить про необґрунтованість даного Звіту в п. 1 дослідницької частини де описувалось визначення ринкової вартості КТЗ на момент ДТП. Тобто, ПП ОСОБА_7 не виконав вимог Методики щодо технічного огляду КТЗ, а зокрема вимог п. п. 5.1., 5.5., які визначають, що технічний огляд КТЗ оцінювачем дає змогу за допомогою органолептичних методів визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна.

Підсумовуючи наведене вище, Звіт №79 автотоварознавчого дослідження за заявою ОСОБА_3 складений 05.09.2024 не відповідає критеріям належності, допустимості та достовірності, а тому позов в цій частині є недоведеним. Окрім цього, позивач заявив вимогу щодо стягнення на його користь 12 112,00 грн моральної шкоди. Розмір моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Вважає, що позивачем не доведено заявленого розміру моральної шкоди та такий є завищеним і такий не відповідає вимогам розумності і справедливості (а. с. 74-78).

Короткий зміст клопотання сторони відповідача про призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи

Крім того, 09.11.2024 представник відповідача ОСОБА_2 на розгляд суду подав клопотання про призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити такі питання: 1. Які пошкодження отримав автомобіль марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 внаслідок ДТП 23.06.2024? 2. Яка вартість відновлювального ремонту автомобіля марки Opel Astrа, реєстраційний номер НОМЕР_3 внаслідок його пошкодження в ДТП 23.06.2024 в цінах на час проведення експертизи без врахування (виключення) ПДВ на складові (запчастини) та матеріали для ремонту? 3. Яка ринкова вартість автомобіля марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 станом до ДТП 23.06.2024? 4. Яке значення коефіцієнта фізичного зносу складників автомобіля марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 станом на момент пошкодження у ДТП 23.06.2024? 5. Яка ринкова вартість автомобіля марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 , станом після ДТП 23.06.2024 в пошкодженому стані (утилізаційна вартість КТЗ)? 6. Яка вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 внаслідок його пошкодження 23.06.2024, в цінах на час проведення експертизи без врахування (включення) ПДВ на складові (запчастини) та матеріали?

Клопотання представник позивача обґрунтував тим, що на доведення позовних вимог позивачем надано Звіт №79 автотоварознавчого дослідження, складений 05.09.2024 за заявою ОСОБА_3 , зі змісту якого видно, що суб`єкту оціночної діяльності ставилися такі питання: 1. Яка вартість матеріальної шкоди заподіяна власнику автомобіля Opel Astra р.н. НОМЕР_3 внаслідок отриманих пошкоджень в результаті ДТП станом на момент огляду? 2. Визначення вартості пошкодженого автомобіля Opel Astra р.н. НОМЕР_3 в результаті ДТП станом на момент огляду. Сторона відповідача вважає, що зазначений Звіт №79 автотоварознавчого дослідження, складений 05.09.2024 за заявою ОСОБА_3 , не відповідає критеріям належності, допустимості та достовірності з мотивів, викладених у відзиві. Тобто, позивачем не надано належного та допустимого доказу, а саме відповідного висновку експерта, щодо доведення розміру матеріальних збитків внаслідок пошкодження (знищення) транспортного засобу позивача внаслідок ДТП, яка мала місце 23.06.2024, про відшкодування яких заявлено у цивільному позові. Окрім цього, звертає увагу суду на те, що ПП ОСОБА_7 не є атестованим судовим експертом, а тому не має права на проведення транспортно-товарознавчих експертиз, що в свою чергу свідчить про те, що складений ним Звіт №79 не є висновком експерта. Тобто, в матеріалах справи відсутній висновок експерта. Натомість, з огляду на предмет доказування у даній справі необхідні спеціальні знання. Окрім цього, з огляду на усталену судову практику, викладену у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2019 року у справі № 643/4161/15-ц, від 20.10.2021 у справі № 205/1314/16-ц, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 125/1216/20 за умови коли транспортний засіб внаслідок ДТП є фізично знищеним, ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з експертизою, проведеною відповідно до вимог законодавства, витрати на ремонт транспортного засобу перевищують його вартість до ДТП. Тобто, необхідною умовою для з`ясування дійсних обставин даної справи та перевірки їх доказами є проведення відповідно до вимог законодавства судової транспортно-товарознавчої експертизи (а. с. 81-83).

Короткий зміст заяви заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження

Цього ж дня, представник відповідача подав заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у якій зазначив, що ухвалою про відкриття провадження у справі від 29.10.2024 суд ухвалив розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та установив сторонам строк п`ять днів із дня вручення цієї ухвали для подачі заяви з запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження. Вважає, що розгляд справи в порядку спрощеного провадження для цієї справи є неприйнятним з огляду на особливості цієї справи. Так, в матеріалах справи відсутній висновок судової транспортно-товарознавчої експертизи. Під час розгляду цієї категорії справи необхідним є проведення відповідно до вимог законодавства судової транспортно-товарознавчої експертизи, що узгоджується з вимогами усталеної судової практики, викладеної у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2019 року у справі № 643/4161/15-ц, від 20.10.2021 у справі № 205/1314/16-ц, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 125/1216/20. Окрім цього, під час розгляду даної справи може виникнути необхідність у допиті судового експерта, з приводу висновку експерта, який буде ним наданий. З огляду на це, враховуючи також приписи ст. 113 ЦПК України в подальшому може виникнути необхідність у призначенні повторної чи додаткової експертизи. Зважаючи на це, технічно буде неможливо розглянути дану справу у строк, визначений ст. 275 ЦПК України. Тому, для цієї справи доцільним буде проведення судового розгляду саме в порядку загального позовного провадження (а. с. 85-86).

Короткий зміст відповіді на відзив

Не погодившись із відзивом на позовну заяву, клопотанням про призначення експертизи, та із заявою із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, представник позивача надав суду відповідь на відзив у справі №451/1452/24, у якій зазначив, що заперечення проти позову, викладені відповідачем у відзиві є безпідставними, а заява б/н про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження є необґрунтованою з таких підстав.

Статтею 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» № 1961-IV від 01.07.2004 передбачено, що: 30.1. «Транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з аварійним сертифікатом (рапортом), звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним аварійним комісаром, оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди».

З урахуванням викладеної вище норми права, можна зробити висновок про те, що використання звіту (висновку про оцінку), що виконаний оцінювачем при визначенні розміру шкоди, яка підлягає відшкодуванню потерпілому за рахунок коштів заподіювана шкоди та/чи страхової компанії, прямо передбачено спеціальним законом - Законом № 1961-IV від 01.07.2004.

Разом із цим, позивач просить суд звернути увагу на те, що Закон №1961-IV від 01.07.2004 «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» - не вимагає саме подання висновку судової експертизи для оцінки розміру заподіяної шкоди винуватцем ДТП, а також визначення вартості автомобіля до та після ДТП тощо. Тому, посилання відповідача на усталену судову практику викладену у Постановах Верховного Суду у справі №643/4161/15-ц від 19.09.2018 у справі №205/1314/16-ц від 20.10.2021 у постанові Великої Палати Верховного Суду №125/1216/20 від 14.06.2023 в обґрунтування твердження про те, що судом у даному випадку може бути взято до уваги в якості доказу лише висновок судової транспортно-товарознавчої експертизи не відповідає фактичним обставинам справи та чинному законодавству України.

Представник позивача вважає, що Звіт №79 від 05.09.2024, складений ПП ОСОБА_7 за замовленням ОСОБА_3 містить: марку, модель, тип кузова, об`єм двигуна, ідентифікаційний номер, реєстраційне свідоцтво, календарний рік виготовлення і державний реєстраційний номер транспортного засобу, який проходив оцінку у ПП ОСОБА_7 . Крім цього, звіт №79 від 05.09.2024, складений ПП ОСОБА_7 за замовленням ОСОБА_3 містить відомості про ринкову вартість досліджуваного автомобіля без врахування аварійних пошкоджень, яка становить 309 924,00 гривень і вартість транспортного засобу після ДТП, тобто залишків транспортного засобу, який становить становить 75 812,00 гривень. Вказаний звіт було передано позивачу від ПП ОСОБА_7 за актом про надані послуги від 05.09.2024.

Позивач просить суд звернути увагу на помилковість висновків відповідача стосовно закінчення строку дії Сертифікату суб`єкта оціночної діяльності ФДМ України №1076/20 від 11.12.2020. Так, відповідно до Указу Президента України № 64/2022 з 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року на всій території України введено воєнний стан, який діє по сьогоднішній день включно. Відповідно до приписів п. 5 Постанови Кабінету міністрів України № 314 від 18.03.2022, «строки дії діючих строкових ліцензій та документів дозвільного характеру автоматично продовжуються на період воєнного стану».

Зазначене вище свідчить про те, що Звіт №79 автотоварознавчого дослідження колісного транспортного засобу, що складений ПП ОСОБА_7 за заявою ОСОБА_3 05.09.2024 є належним, допустимим та достовірним доказом, визначає вартість пошкодженого автомобіля до та після ДТП і безпосередньо пов`язаний з ДТП, яке сталася 23.06.2024 о 18 год 30 хв в м. Радехів Червоноградського району Львівської області на перехресті вул. Львівська - вул. Галицька за участю винуватця ДТП ОСОБА_4 , який керуючи автомобілем «SCANIA», н.з. НОМЕР_1 , з напівпричепом «SCHMITZ» н.з. НОМЕР_2 допустив зіткнення з транспортним засобом «OPEL-ASTRA», н.з. НОМЕР_3 .

Таким чином, суть, висновки і вимоги, які викладені відповідачем у відзиві б/н від 04.11.2024, а також заяві б/н від 04.11.2024 з запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження у справі №451/1452/24, спрямовані лише для затягування розгляду справи.

Крім того, позивач вважає, що справа №451/1452/24 відноситься до малозначних справ в розумінні п. п. 1, 4 ч. 4 та п. 2 ч. 6 ст. 9 ЦПК України, а також п. 1 ч. 1 і ч. 2 ст. 274 ЦПК України, а тому немає підстав для задоволення заяви відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження (а. с. 91-94).

Короткий зміст клопотання про витребування доказів

Представником відповідача, 04.11.2024 скеровано адвокатський запит №01/11/24 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО»» в якому запитувалася копія матеріалів страхової справи за фактом ДТП, на підставі якої позивачу було здійснено страхове відшкодування. Вказаний адвокатський запит було отримано страховою компанією 11.11.2024.

Станом на 17:00 год 18.11.2024 відповіді на адвокатський запит не надходило.

Позов стосується ДТП, яка мала місце 23.08.2024 о 18:30 год в м. Радехів Шептицького (колишній Червоноградський) району Львівської області на перехресті вул. Львівська - вул. Галицька за участі автопоїзда SCANIA, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з напівпричепом SCHMITZ, реєстраційний номер НОМЕР_2 , належні ТзОВ «Молочна компанія «Галичина» під керуванням ОСОБА_4 та автомобіля Opel Astra реєстраційний номер НОМЕР_3 , належний гр. ОСОБА_3 , під керуванням ОСОБА_5

Автомобіль SCANIA, реєстраційний номер НОМЕР_1 , застрахований на підставі Полісу №218148554 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, а напівпричіп SCHMITZ, реєстраційний номер НОМЕР_2 , застрахований відповідно до Полісу №218149017 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів у страховій компанії - Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «ВУСО»».

Як зазначає сам позивач у позові Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «ВУСО»» йому було здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 149929,76 грн.

Відтак, здійсненню страхової виплати передувало оформлення страхової справи, де містяться дані про обстеження автомобіля позивача із зазначенням пошкоджень, оцінка даного автомобіля та вартість відновлювального ремонту, які брались страховиком для розрахунку суми страхового відшкодування, яку в подальшому було виплачено позивачу.

Вказана інформація має важливе значення для справи, оскільки з наданого позивачем Звіту № 79, складеного ПП ОСОБА_7 , вбачається відсутність інформації про пробіг КТЗ, про технічний стан ряду складових, зокрема двигуна, коробки передач, акумулятора, тощо, нічого не вказано про умови догляду, зберігання та експлуатації авто.

ПП ОСОБА_7 не описав детально пошкодження досліджуваного КТЗ, а зокрема, вказуючи про наявність вм`ятин деталей кузова, нічого не вказує про те на яких саме деталях вони наявні, їх розмір, глибину. Вказуючи про те, що пошкоджена оббивка салону і сидінь, детально не описує зазначені пошкодження, де саме такі, як і не надав фотографій зазначених пошкоджень.

Також, якщо порівняти опис пошкоджень з долученою до Звіту калькуляцією, то вбачається ряд невідповідностей, а зокрема: 1. Зазначає про необхідність фарбування передніх лівих дверей, а описуючи пошкодження не вказує про те, що внаслідок ДТП передні ліві двері зазнали пошкоджень; 2. Зазначає про необхідність заміни покажчиків повороту переднього лівого та переднього правого, а описуючи пошкодження не вказує про те, що внаслідок ДТП зазнали пошкоджень передні покажчики повороту; 3. Зазначає про необхідність заміни вітрового скла, однак описуючи пошкодження нічого не вказує про пошкодження вітрового скла, так само з фотографій не вбачається таке пошкодження; 4. Аналогічно можна говорити й про необхідність заміни й інших деталей, таких як балка передньої вісі, поперечна балка, опора правої поперечної балки, лонжерон передній лівий, оскільки пошкодження даних елементів не сфотографовано, що викликає обґрунтований у правильності даного Звіту.

З огляду на наведене вище, інформація зі страхової компаній має важливе значення для з`ясування дійсного стану КТЗ позивача, його пошкодження, його вартість та вартість відновлювального ремонту.

Самостійно сторона відповідача позбавлена можливості отримати страхову справу на підставі якої здійснено виплату страхового відшкодування позивачу, оскільки страховою компанію не надано відповіді на адвокатський запит, і саме тому змушений звертатися до суду із вказаним клопотанням (а. с. 103-104).

Позиції учасників процесу у судовому засіданні

Представник позивача ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримав вимоги викладеній у позовній заяві та у відповіді на відзив, просив відмовити у задоволенні клопотання про призначення експертизи, оскільки у звіті є усі дані для прийняття судом рішення у справі. Також вважає, що відсутні підстави для розгляду справи у загальному провадженні з підстав, викладених у заяві із запереченнями проти розгляду справи в порядку загального позовного провадження. Вказана клопотання розцінює не що інші як затягування розгляду справи. Щодо витребування доказів копії матеріалів страхової справи не заперечив.

Представник відповідача ОСОБА_2 підтримав клопотання про призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи та клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, із підстав які у них зазначені. Також підтримав клопотання про витребування доказів, та просив його клопотання задовольнити.

Позиція суду

Перевіривши матеріали цивільної справи, суд вважає, що клопотання сторони відповідача про витребування доказів та про призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи потрібно задовольнити, а у задоволенні заяви з запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Щодо заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження

Суд враховує, що 19 липня 2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України щодо гарантування права на судовий захист у малозначних спорах», відповідно до якого були внесені зміни, зокрема, до статті 19 ЦПК України, якою регулюється порядок віднесення справ до малозначних.

У прикінцевих положеннях згаданого Закону зазначено, що позовні заяви і апеляційні скарги, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 була подана до суду 16 жовтня 2024 року, а тому при вирішенні питання щодо визнання малозначності справи необхідно застосовувати норми статті 19 ЦПК України зі змінами, які вступили в дію 19 липня 2024 року.

Відтак, пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України передбачено, що малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову у цій справі складає 96 295,00 грн, що не перевищує 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 1 січня 2024 року, тому така справа відноситься до малозначних.

За загальним правилом, встановленим статтею 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У заяві представник відповідача зазначає, що під час розгляду справи може виникнути необхідність у допиті судового експерта, з приводу висновку експерта, який буде ним наданий. Крім того, в подальшому може виникнути необхідність у призначенні повторної чи додаткової експертизи.

На думку суду, на сьогодні необхідності у виклику експерта та призначенні додаткової експертизи немає, тому справу потрібно розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, оскільки справа є малозначною. Заява представника відповідача є передчасною, що не позбавляє його права на звернення з такою заявою в майбутньому.

Щодо клопотання про витребування доказів

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд установив що Автомобіль SCANIA, реєстраційний номер НОМЕР_1 , застрахований на підставі Полісу №218148554 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, а напівпричіп SCHMITZ, реєстраційний номер НОМЕР_2 , застрахований відповідно до Полісу №218149017 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів у страховій компанії - Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «ВУСО»».

Як зазначає позивач у позові Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «ВУСО»» йому було здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 149929,76 грн.

Самостійно сторона відповідача позбавлена можливості отримати страхову справу на підставі якої здійснено виплату страхового відшкодування позивачу, оскільки страховою компанію не надано відповіді на адвокатський запит.

Таким чином, суд вважає, що клопотання сторони позивача про витребування доказів необхідно задовольнити.

Щодо клопотання сторони відповідача про призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи

За змістом положень статей 102, 103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд призначає експертизу.

Відповідно до положень, викладених ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо. Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

В Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. (ч. 1 та ч. 2 ст. 102 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до п.п.1.2.2., 1.2.4. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема: інженерно-технічна: інженерно-транспортна; дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; товарознавча: машин, обладнання, сировини та споживчих товарів; транспортно - товарознавча; військового майна, техніки та озброєння.

Основними видами експертизи є, зокрема, транспортно-товарознавча експертиза, яка встановлює розмір вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових унаслідок пошкодження останнього.

Відповідно до п.1.1. Розділу ІV Науково - методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, до числа об`єктів товарознавчої експертизи належать: споживчі товари, обладнання та сировина. Об`єктами експертизи цього виду можуть бути й інші товари.. Згідно п.2.1. розділу IV в редакції Наказу Міністерства юстиції № 2770/5 від 05.08.2021, до числа основних завдань транспортно- товарознавчої експертизи належить визначення ринкової вартості колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), їх складових, а також розміру вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових унаслідок пошкодження останнього. Перед транспортно-товарознавчою експертизою можуть ставитись також питання про складові основного завдання або споріднені з ним, якщо такі питання пов`язані з придбанням та експлуатацією колісних транспортних засобів.

Відповідно до п. 5.5. Методики проведення товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, (яка затверджена Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 № 1335/5/1159 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 р. за № 1074/8395 Із змінами, внесеними згідно з Наказами Міністерства юстиції № 137/5/2732 від 08.12.2004 № 1335/5/1159 від 24.07.2009), під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; установити пробіг за одометром; зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Відповідно до положень частини першої статті 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами(стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи з положень статті 105 ЦПК України, призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами.

Як роз`яснено у п. п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернути увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

З огляду на вказане, подання лише однією із сторін у справі клопотання про призначення експертизи судом, при умові, що у справі немає потреби встановити одну із обов`язкових наведених вище обставин, є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктами 3 та 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України встановлено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань в галузі техніки, є необхідність у призначенні судової транспортно-товарознавчої експертизи.

Призначаючи експертизу, суд бере за основу перелік питань, які поставлені представником відповідача перед експертом в клопотанні, які відповідають орієнтованому переліку вирішуваних питань експертами при проведенні даного виду експертизи, який викладено в Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, та враховує той факт, що з боку інших учасників процесу не було заявлено клопотань про інші питання, які мають бути поставлені експерту під час проведення такого виду експертизи.

Крім того, суд враховує, що клопотання про призначення судової експертизи подана відповідачем, тому покладає на відповідача витрати, пов`язані з проведенням експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи, в розпорядження експертів будуть скеровані матеріали справи, що унеможливить проведення судових засідань та відповідних, в розумінні ст. 211 ЦПК України, процесуальних дій, а для складення висновку потрібен невизначений проміжок часу, суд вважає за можливе, відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, на час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 19, 84, 102, 103, 105, 110, 211, 223, 252, 253, 274, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні заяви про розгляд справи у порядку загального позовного провадження відмовити.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» (юридична адреса: 03150, м. Київ, вул. Казимира Малевича, буд., 31) засвідчену копію матеріалів страхової справи за фактом ДТП, яка мала 23.06.2024 о 18:30 год в м. Радехів Шептицького (колишнього Червоноградського) району Львівської області на перехресті вул. Львівська - вул. Галицька за участі автопоїзда SCANIA, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з напівпричепом SCHMITZ, реєстраційний номер НОМЕР_2 , належні ТзОВ «Молочна компанія «Галичина» під керуванням ОСОБА_4 (які застраховані згідно Полісів №218148554 та №218149017 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів), та автомобіля Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 , належний гр. ОСОБА_3 , під керуванням ОСОБА_5 , на підставі якої здійснено виплату страхового відшкодування гр. ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 у розмірі 149929,76 грн.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначення судової транспортно-товарознавчої експертизи задовольнити.

Призначити у справі №451/1452/24 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП, судову транспортно-товарознавчу експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

1. Які пошкодження отримав автомобіль, марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 внаслідок ДТП 23.06.2024?

2. Яка вартість відновлювального ремонту автомобіля, марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 , внаслідок його пошкодження в ДТП 23.06.2024 в цінах на час проведення експертизи без врахування (виключення) ПДВ на складові (запчастини) та матеріали для ремонту?

3. Яка ринкова вартість автомобіля, марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 , станом до ДТП 23.06.2024?

4. Яке значення коефіцієнта фізичного зносу складників автомобіля, марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 станом на момент пошкодження у ДТП 23.06.2024?

5. Яка ринкова вартість автомобіля, марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 , станом після ДТП 23.06.2024 в пошкодженому стані (утилізаційна вартість КТЗ)?

6. Яка вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля, марки Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_3 , внаслідок його пошкодження 23.06.2024, в цінах на час проведення експертизи без врахування (включення) ПДВ на складові (запчастини) та матеріали?

Проведення експертизи доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністертва юстиції України (79024, Львівська область, місто Львів, вулиця Липинського, будинок 54), надавши в розпорядження експертів матеріали цивільної справи №451/1452/24.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині призначення експертизи та зупинення провадження у справі подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Семенишин О. З.

Повний текст ухвали виготовлено 22 листопада 2024 року.