Провадження № 2/127/3264/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Ан О.В. ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, третя особа Перша вінницька державна нотаріальна контора про звільнення майна з-під арешту,

УСТАНОВИВ:

У липні 2024 із заявою до суду звернулася ОСОБА_1 в інтересах сина ОСОБА_2 , яка просила звільнити з-під арешту 1/6 частку житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами (будинковолодіння), адреса: АДРЕСА_1 , які належать на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого Першою державною нотаріальною конторою 14.08.2007 р. за реєстровим № 7-1130, номер запису про обтяження 8586609. Мотивована заява тим, що у 2009 році постановою слідчого ОСОБА_4 накладено арешт на належну ОСОБА_3 1/6 частку житлового будинку з прибудовами АДРЕСА_1 . Вироком Ленінського районного суду м. Вінниці ОСОБА_3 визнано винним у вчинені злочинів засуджено до позбавлення волі з конфіскацією майна. Ухвалою Апеляційного суду Вінницької області вирок змінено виключено з нього конфіскацію усього майна, що належить ОСОБА_3 У 2023 році ОСОБА_3 помер, після його смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/6 частку житлового будинку. Проте отримати спадкове майно після смерті батька позивач не може оскільки на нього накладено арешт.

Позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України).

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ст. 42 ЦПК України).

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові у справі № 725/3352/23 від 06 травня 2024 року висловився щодо пред`явлення позову про зняття арешту з майна.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Так з постанови слідчого випливає, що арешт накладався з метою забезпечення вироку в частині можливої конфіскації. Отже на думку суду орган Казначейства як орган розпорядник державних коштів має бути відповідачем у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведені обставини унеможливлюють вирішити питання про відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву належить залишити без руху та встановити позивачеві строк для усунення її недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, третя особа Перша вінницька державна нотаріальна контора про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: