Справа № 385/1605/24
Провадження № 2/385/651/24
У Х В А Л А

22.11.2024 року м. Гайворон Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого-судді Венгрина М. В.,

секретаря судового засідання Шевченко Л. О.

при розгляді у підготовчому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Гайворонської міської ради Кіровоградської області про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

в провадженні суду перебуває дана цивільна справа.

Ухвалою від 31 жовтня 2024 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

В підготовче засідання сторони не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого.

Позивачка та її представник в судове засідання не з`явились. Від представника адвоката Волощука В. В. надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, причини для відкладення в клопотанні не зазначено.

Відповідач про причини неявки свого представника суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав.

Суд, дослідивши заяву представника позивача та матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Згідно ч. 2 ст. 233 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Враховуючи, що представник позивачки просив відкласти розгляд справи, однак не навів причин для такого, суд не вбачає поважної причини для відкладення, а отже для задоволення цього клопотання.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 43 ЦПК учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями ст. 44 повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства.

Згідно положень п. 2 та 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Неподання позивачем доказів або неможливість їх отримання, а також неподання клопотання про їх витребування дає можливість витребування судом доказів в порядку ст. 43, 44, ч. 7 ст. 81, ч. 5, 6 ст. 84 ЦПК України.

Згідно ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до змісту Листа ВССУ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» (п. 3.2) Відповідно до ч. 2 ст. 376 ЦК особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. За змістом ч. 1 ст. 376 ЦК об`єкт нерухомості належить до самочинного будівництва за наявності однієї з наведених умов: - земельна ділянка не відведена для цієї мети; - відсутній належний дозвіл на будівництво; - відсутній належним чином затверджений проект; - при будівництві допущені істотні порушення будівельних норм і правил. У разі відсутності документів, що підтверджують право власності спадкодавця на житловий будинок, або відсутності державної реєстрації права власності необхідно з`ясувати причини відсутності правовстановлюючих документів, державної реєстрації права власності або документів на забудову. У разі недотримання спадкодавцем вимог законодавства щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно судами може визнаватись у порядку спадкування право на забудову, право на будівельні матеріали та інше у відповідності зі встановленим судом правовим режимом спірного майна. Якщо відсутні документи про відведення земельних ділянок під забудову, таке будівництво слід визнавати самочинним та відмовляти у визнанні права власності на нього в порядку спадкування. (п. 3.3) На виконання постанови КМУ від 27 лютого 1995 року № 150 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України" були прийняті Правила державної реєстрації об`єктів нерухомого майна, що знаходяться у власності юридичних та фізичних осіб, затверджені наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року № 56, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19 січня 1996 року за № 31/1056. Правила встановлювали порядок державної реєстрації об`єктів нерухомого майна, що знаходяться у власності юридичних та фізичних осіб. До об`єктів нерухомого майна, що підлягали державній реєстрації, відносяться: жилі будинки (домоволодіння), розташовані на земельній ділянці під окремим порядковим номером на вулиці, площі, провулку; нежилі будинки, дачі, садові будинки, гаражі, будівлі виробничого, господарського, соціально-побутового та іншого призначення, розташовані на окремих земельних ділянках; вбудовані в жилі будинки нежилі приміщення (як частини цього будинку); квартири в багатоквартирних будинках.

У зв`язку з цим слід зобов`язати позивачку надати суду докази, що підтверджують володіння спадкодавцем ОСОБА_2 земельною ділянкою з відповідним цільовим призначенням (для будівництва індивідуального гаражу) та надання йому дозволу на будівництво гаража АДРЕСА_1 , відомості про реєстрацію об`єкта нерухомого майна гаражу, якщо такий був збудований після 16.01.1996.

Згідно ч. 7 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У зв`язку з витребуванням доказів суд вважає правильним підготовче засідання відкласти.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Керуючись ст. 223 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

відкласти судове засідання в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Гайворонської міської ради Кіровоградської області про визнання права власності на спадкове майно на 11 годину 00 хвилин 09 грудня 2024 року.

Роз`яснити позивачці, що у випадку повторної неявки у судове засідання вищевказана позовна заява буде залишена без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Зобов`язати позивачку надати суду докази, що підтверджують володіння спадкодавцем ОСОБА_2 земельною ділянкою з відповідним цільовим призначенням (для будівництва індивідуального гаражу) та надання йому дозволу на будівництво гаража АДРЕСА_1 , відомості про реєстрацію об`єкта нерухомого майна гаражу, якщо такий був збудований після 16.01.1996.

Встановити строк для подачі доказів 10 днів з часу отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачці, що відповідно до ч. 10 ст. 84 ЦПК України у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: Михайло ВЕНГРИН