Справа № 215/4928/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2024 року Тернівський районний суд м.Кривого Рогу Дніпропетровської області

у складі: головуючого, судді - Коноваленко М.І.

при секретарі - Коломійчук К.Ю.

За участю:

представника позивача, адвоката - Шемета І.О.;

представника відповідачів, адвоката - Маленької Л.І.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі №7 м.Кривого Рогу в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки в нерухомому майні належної на праві спільної часткової власності,

ВСТАНОВИВ:

31.08.2020 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 і ОСОБА_3 про виділ в натурі 1/3 частки площею 68.00 кв.м. нежитлового приміщення №18 вбудованого в перший поверх будинку АДРЕСА_1 , загальна площа якого складає 204 кв.м. Відповідачам виділити в натурі по 1/2 частині приміщення, яке залишилось площею 136.0 кв.м.

В обґрунтування позивач вказує, що набула право власності на 1/3 частину вказаного нежитлового приміщення, згідно нотаріально посвідченого договору міни нерухомого майна від 10.08.2020 р.

Відповідачам ОСОБА_2 і ОСОБА_3 також належить на праві власності по 1/3 частині нежитлового приміщення кожній, згідно договорів купівлі-продажу від 15.04.2008. Тобто у вказаного нежитлового приміщення є три співвласника, яким належить по 1/3 частині в праві власності кожному, без виділення цих часток в натурі.

Відповідачі, посилаючись на неможливість користування власністю позивачем, обмежують її доступ до приміщення, посилаючись на те, що частка позивача не виділена в натурі, що унеможливлює її користування власністю, тому між співвласниками виник спір.

На підставі ст.ст.356, 358 ЦК України позивач просить виділити в натурі її 1/3 частку в нежитловому приміщенні, що буде становити 68.00 кв.м. від загальної площі приміщення 204 кв.м., відповідачам виділити в натурі 136 кв.м., виходячи з рівності прав кожного зі співвласників.

На обґрунтування технічної можливості такого поділу сторона позивача надала висновок будівельно-технічної експертизи від 22.10.2020 (т.1 а.с.45-73).

Процесуальні дії і рішення судів усіх інстанцій у справі:

22.09.2020 ухвалою судді Тернівського районного судом м.Кривого Рогу відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (т.1 а.с.19).

16.12.2020 ухвалою Тернівського районного суду м.Кривого Рогу призначено судову будівельно-технічну експертизу експерту Бихно М.В., за клопотанням представника відповідачів, та зупинено провадження по справі (т.1 а.с.89-91).

21.12.2020 ухвалою Тернівського районного суду м.Кривого Рогу виправлено описку в ухвалі стосовно номера будинку з «будинок АДРЕСА_2 » (т.1 а.с.96).

16.02.2021 ухвалою Тернівського районного суду м.Кривого Рогу відновлено провадження по справі т.1 а.с.102-103.

06.05.2021 ухвалою Тернівського районного суду м.Кривого Рогу відмовлено в клопотанні представника відповідачів, адвоката Маленької Л.І. про зупинення розгляду справи (т.1 а.с.145-146).

11.06.2021 рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, позов ОСОБА_1 , задоволено.

05.10.2021 постановою Дніпровського апеляційного суду, рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11.06.2021 залишено без змін.

10.12.2021 додатковим рішенням Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області стягнуто з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 з кожної по 5000грн. витрат на професійну правничу допомогу та по 2000грн. з кожної на проведення будівельно технічної експертизи.

25.05.2022 ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду справу призначено до розгляду.

03.08.2022 ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду касаційне провадження у даній справі зупинено до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду цивільної справи №511/2303/19 (провадження №14 56цс22).

14.06.2023 ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду касаційне провадження у даній справі поновлено (т.2 а.с. 86-87).

14.06.2023 ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду рішення Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 411 червня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 жовтня 2021 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції (т.2 а.с. 88-98).

31.08.2023 постановою Дніпровського апеляційного суду додаткове рішення Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 червня 2021 року, скасовано (т.2 а.с.144-148).

25.10.2023 ухвалою судді Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (т.2 а.с.155-156).

07.02.2024 ухвалою Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області у задоволенні клопотання представника відповідачів ОСОБА_4 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про зупинення провадження у цивільній справі відмовлено (т.2 а.с.208 209).

Інші процесуальні дії не вчинялись.

В судовому засіданні представник позивача, адвокат Шемет І.О. позов підтримав з вищезазначених у ньому підстав, посилається на технічну можливість виділу ОСОБА_1 1/3 частини приміщення в натурі до складу якої не входить самочинно збудоване приміщення, без шкоди для його господарського призначення. Просить стягнути з відповідачів раніше встановлені судові витрати.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала заявлений позов, та як свідок пояснила, що відповідачі належну їй на праві власності частку спірного нежитлового приміщення використовують у власних цілях шляхом передання її в оренду іншим особам.

Представник відповідача адвокат Маленька Л.І. заперечувала проти позову вказує, що з наданого технічного паспорту на нежитлове приміщення виконаного ТОВ «Пріма-КР» 15.06.2020 вбачається збільшення загальної площі спірного приміщення з 204 кв.м. до 220,9 кв.м., зі зміною конфігурації за рахунок самочинного переобладнання технічних приміщень, що унеможливлює виділ позивачу в натурі частки у спірному майні.

Заслухавши пояснення сторін, свідка, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного.

Договором міни нерухомого майна від 10.08.2020, витягом та інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (т.1 а.с.6-10) підтверджено, що з 10.08.2020 ОСОБА_1 , зареєструвавши своє право у встановленому законом порядку, набула право власності на 1/3 частину нежитлового приміщення №18 вбудованого в перший поверх будинку АДРЕСА_1 , загальна площа приміщення складає 204 кв.м., розмір якої також підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на це саме нерухоме майно про реєстрацію права власності №206267059 від 07.04.2020, що узгоджуються з актуальними даними з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 10.08.2020.

Відповідачам ОСОБА_2 і ОСОБА_3 належить на праві власності по 1/3 частині вказаного нежитлового приміщення кожній, згідно договорів купівлі-продажу від 15.04.2008 .

Згідно зі ст.ст.356 ч.1, 358 ч.1-3 ЦК України - власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Кожен зі співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до статті 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності…. . У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Поясненнями встановлено, що між сторонами виник спір стосовно порядку володіння та користування нерухомим майном, тому ОСОБА_1 має право на виділ їй в натурі 1/3 частки в спірному нежитловому приміщенні.

На підтвердження технічної можливості такого виділу, позивачем надано висновок будівельно-технічної експертизи від 22.10.2020 (т.1 а.с.45-73), згідно якого технічно можливо в межах існуючої забудови, виділити в натурі ОСОБА_1 1/3 частку нежитлового приміщення площею 68 кв.м., з загальної площі приміщення в 204 кв.м.. Приміщення площею 68 кв.м. має окремий вхід. Цільове призначення приміщення не суперечить цільовому призначенню сусідніх приміщень (торгівельні та складські площі). Існує можливість вести господарську діяльність відокремлено від інших приміщень. Частка в натурі, яка виділяється, складається з торгівельної зали площею 56,2 кв.м., мийки площею 4,9 кв.м., та кімнати персоналу площею 6,9 кв.м. Для відокремлення приміщень необхідно встановити перегородку в торгівельній залі, та облаштувати приміщення санвузлу в приміщенні мийки (т.1, а.с.68), що не є зміною конфігурації приміщення вцілому.

Приміщення, які залишаються ОСОБА_2 і ОСОБА_3 загальною площею 136 кв.м., також мають окремий вхід, відповідають їх ідеальним частками в праві спільної часткової власності (204 : 2/3 = 136), тобто не порушують прав відповідачів на володіння та користування їх нерухомим майном.

Таким чином позов слід задовольнити, виділити ОСОБА_1 в натурі нежитлове приміщення загальною площею 68,0 кв.м., а ОСОБА_2 і ОСОБА_3 виділити в натурі нежитлове приміщення загальною площею 136,0 кв.м.

Відповідачами дійсно надано суду технічний паспорт на спірне нежитлове приміщення виконаного ТОВ «Пріма-КР» від 15.06.2020 (т.1 а.с.74-83), згідно якого загальна площа спірного приміщення становить 220,9 кв.м., а не 204 кв.м., є різниця в площі торгівельної зали, яка становить 177,7 кв.м., та кількості та конфігурації підсобних приміщень.

Оцінюючи заперечення представника відповідачів, суд зазначає наступне:

1. Порівнюючи експертизу надану позивачем з технічним паспортом ТОВ «Пріма-КР» (т.1 а.с.68, 77), а саме схематичні плани, видно, що частина нежитлового приміщення, яке можливо виділити позивачу ОСОБА_1 , незмінна, зазначені ті самі приміщення мийки площею 4,9 кв.м. і кімнати персоналу площею 6,9 кв.м., існує лише різниця в не несучих перегородках всередині цих приміщень. Приміщення торгівельної зали в межах існуючої забудови, незмінне по довжині і ширині приміщення.

2. Позивач ОСОБА_1 вважає достатнім для її 1/3 частки, виділити їй в натурі площу 68 кв.м. з загальної площі в 204 кв.м. а не з 220,9 кв.м., якщо допустити що таку площу має приміщення, то вказане рішення зменшує тільки права позивача, і ніяк не впливає на права відповідачів, щодо володіння та користування їх частками.

Крім того, як зазначалося раніше судом, спірне приміщення, частка якого була набута позивачем згідно нотаріально посвідченого договору (т.1 а.с.7-8), має площу саме 204 кв.м., а ніяк не 220,9 кв.м. згідно заперечень відповідачів.

3. Згідно зі ст.12 ч.1-5 п.4 ЦПК України - цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Оспорюючи висновок технічної експертизи від 22.10.2020, сторона відповідачів надала лише технічний паспорт ТОВ «Пріма-КР». З матеріалів справи вбачається, що для усунення можливих розбіжностей, було ухвалою від 16.12.2020 призначено будівельно-технічну експертизу з посиланням на різниці в технічних паспортах сторін вимірів загальної площі спірного приміщення.

Але сторона відповідача, на яку було покладено обов`язок оплати витрат по експертизі, отримавши рахунок (т.1 а.с.99-100), не провела оплату праці експерта, та судом було отримано повідомлення про неможливість надання висновку (т.1 а.с.109-121).

Оцінюючи висновок експерта ОСОБА_5 №64 20 від 22.10.2020, яка попереджена про кримінальну відповідальність (т.1 а.с.47), наданий стороною позивача, то згідно дослідницької частини висновку і додатків до нього, 06.10.2020 о 09.00 год. експертом безпосередньо на місці проводилося візуальне та інженерно-технічне обстеження об`єкта із застосуванням спеціального обладнання та фотографування, при цьому були виявлені самочинно збудовані приміщення та споруди, зі сторони користування відповідачами, які при виділі експертом не розглядалися.

Висновок експерта ОСОБА_5 відповідає технічному паспорту ФОП ОСОБА_6 , який надала сторона позивача (т.1 а.с.11-16), відповідає площі приміщення зазначеному в нотаріально посвідченому договорі з посиланням у ньому на державну реєстрацію права власності від 07.04.2020 та 10.08.2020, тому суд визнає даний висновок експерта належним та допустимим доказом, та відхиляє як доказ сторони відповідача технічний паспорт ТОВ «Пріма КР» виготовлений 15.06.2020, з огляду як на відмову відповідачів при вирішенні спору підтвердити дані, які він містить, так і те що при виділі в натурі частки позивача експертом додаткові приміщення не враховувалися.

Тому не заслуговують на увагу твердження представника позивача щодо неможливості виділення в натурі частки позивача за наявності у спірному приміщення самочинного будівництва, оскільки при встановленні експертом варіанту виділу частки майна в натурі, що є у спільній частковій власності, самочинно збудовані приміщення не враховувалися і вони не були предметом поділу, що відповідає правовому висновку викладеному в Постанові Верховного суду у складі Об`єднаної палати Касаційного суду від 06 листопада 2023 року у справі №707/2516/18.

Таким чином на засадах змагальності сторона відповідача не надала суду переконливих доказів, які б унеможливлювали захист прав власності позивача ОСОБА_1 шляхом виділу її частки в натурі згідно правил ст.358 ЦК України, з дотриманням гарантій непорушності права власності, передбачених ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, тому заявлений позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

При задоволенні позову відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідачів слід стягнути 840,80 грн. сплаченого позивачем судового збору (т.1 а.с.17), документально підтверджені витрати на професійну правничу допомогу у розмір 10000 грн. (т.2 а.с.4-7) та 4000 грн. витрат на проведення будівельно - технічної експертизи (т.2 а.с.8).

На підставі ст.ст.356, 358, 364 ЦК України, керуючись ст.ст.12, 137, 141, 259, 263-265, 268, 272, 354-355 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки в нерухомому майні належної на праві спільної часткової власності - задовольнити.

Виділити ОСОБА_1 в натурі нежитлове приміщення загальною площею 68,0 кв.м., розташоване за адресою АДРЕСА_3 , вбудоване в перший поверх двоповерхової будівлі торгівельного центру.

Виділити ОСОБА_2 і ОСОБА_3 в натурі нежитлове приміщення загальною площею 136,0 кв.м., розташоване за адресою АДРЕСА_3 , вбудоване в перший поверх двоповерхової будівлі торгівельного центру.

Стягнути з ОСОБА_2 420 грн. 40 коп. судового збору, 2000 витрат на проведення будівельно технічної експертизи, 5000грн. витрат на професійно правничу допомогу, а всього 7420грн. 40коп.

Стягнути зі ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 420 грн. 40 коп. судового збору, 2000 витрат на проведення будівельно технічної експертизи, 5000грн. витрат на професійно правничу допомогу, а всього 7420грн. 40коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текс рішення виготовлено 12.07.2024.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , 50000, місце проживання АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідачі: ОСОБА_2 , 50000, місце проживання АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 .

ОСОБА_3 , 50000, місце проживання АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 .

СУДДЯ: