Справа № 375/1910/23
Провадження № 2-о/375/9/24
УХВАЛА

15 листопада 2024 року с Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Штифорук О.В.,

за участю присяжних Костини Н.О.,

Шпички Н.В.,

при секретарі судового засідання Юрченко Л.В.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

представника заінтересованої особи ОСОБА_7,

розглянувши заяву ОСОБА_1 від 03.10.2024 року про відвід суду у складі судді Штифорук О.В., присяжних Костини Н.О., Шпички Н.В. від розгляду цивільної справи ЄУН № 375/1910/23 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Орган опіки та піклування Служби у справах дітей Білоцерківської державної (військової) адміністрації Київської області, ІНФОРМАЦІЯ_1 , Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про усиновлення,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Рокитнянського районного суду Київської області в порядку окремого провадження перебуває вищезазначена цивільна справа.

03.10.2024 року через канцелярію суду від заявника ОСОБА_1 надійшла заява про відвід складу суду, а саме головуючому судді Штифорук О.В. та присяжним Костині Н.О , та Шпичці Н.В .. Заява обґрунтована тією обставиною, що, на думку заявника, суд безпричинно цілеспрямовано затягує розгляд справи, суд прямо (можливо побічно) заінтересований у результатах розгляду його заяви, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, заінтересована особа у справі ОСОБА_3 , вийшовши після одного з судових засідань засідань по справі, а саме 18 липня 2024 року, яке безпричинно було відкладено, здійснила біля будівлі суду самопідпал, внаслідок чого отримала тілесні ушкодження, під яких померла в лікарні 26 липня 2024 року. За цим фактом порушена кримінальна справа, яка внесена до ЄРДР за № 0000064 від 18.07.2024 року. 02.11.2024 року у вищевказаному кримінальному провадженні заявник допитаний в якості потерпілого. Все це викликає сумніви щодо неупередженості або об`єктивності складу суду. (п. 3, 5 ст. 36 ЦПК України)

Відповідно до абз. 2 ч.3 ст. 40 ЦПК України заява про відвід передана суду, який розглядає справу.

Заявник у судовому засіданні заяву про відвід підтримав з підстав, в неї викладених, просив задовольнити.

Представник заявника адвокат Заліський Б.С. заяву про відвід від 03.10.2024 року підтримав, просив задовольнити.

Представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування Служби у справах дітей Білоцерківської державної (військової) адміністрації Київської області Бальоха А.І. при вирішенні заяви про відвід поклалась на розсуд суду.

Представники заінтересованих осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 , Таращанського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у судове засідання не прибули, про день час та місце розгляду заяви про відвід повідомлялись належним чином.

Згідно ч. 8 ст. 40 ЦПК їх неявка не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасникам справи.

Положеннями ч. 1 ст. 40 ЦПК України встановлено, що питання про відвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 4 ст. 66 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», увільнення від виконання обов`язків присяжного внаслідок відводу здійснюється в порядку, встановленому процесуальним законом або за поданням головуючого судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Твердження заявника щодо необ`єктивності та упередженості складу суду, а саме головуючого судді Штифорук О.В., присяжних Шпички Н.В., Костини Н.О., суд вважає безпідставними і надуманими, оскільки суд забезпечує рівність процесуальних прав сторін при розгляді кожної справи.

Враховуючи викладене, зважаючи на підстави заявленого відводу, суд приходить до висновку що заявлений відвід не доводить упереджене та необ`єктивне ставлення складу суду під час розгляду справи.

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Вимога "безсторонності", згідно з прецедентною судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Білуха проти України", "Салов проти України", "Мироненко проти України", "Фельдман проти України") характеризується двома критеріями: по-перше, суд (суддя) повинні бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи; по-друге, бути об`єктивно безстороннім тобто, суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності.

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Довіра це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить не тільки від обґрунтування законності вчинених судом дій, а й від бажання та здатності особи сприймати це обґрунтування та розуміти дії, які можуть не відповідати її прямим інтересам.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат справи.

Тому, з метою дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів сторін, а також керуючись принципами справедливості, добросовісності та розумності, для уникнення сумнів в неупередженості та об`єктивності складу суду, заявлений відвід заявника підлягає задоволенню.

За ч. 2 ст. 41 ЦПК України у разі задоволення заяви про відвід одному із суддів або всьому складу суду, якщо справа розглядається колегією суддів, справа розглядається в тому самому суді тим самим кількісним складом колегії суддів без участі відведеного судді або іншим складом суддів, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Наслідком відводу присяжного є здійснення повторного попереднього добору серед присяжних для визначення одного для участі у розгляді справи у порядку, визначеному частиною 2 статті 67 Закону «Про судоустрій та статус суддів».

Згідно статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини (справи «Пуллар проти Сполученого Королівства» і «Томанн проти Швейцарії», а також «Екедемі Трейдинг ЛТД та інші проти Греції» і «Дактарас проти Литви») наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Враховуючи висновки Європейського суду з прав людини у вищевказаних рішеннях, з метою усунення будь-яких сумнівів учасників судового розгляду щодо об`єктивності та неупередженості складу суду у розгляді даної справи, заяву про відвід складу суду слід задовольнити.

Керуючись статтями 33, 36, 39, 40, 260, 261 ЦПК України, ст.ст. 6 - 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву заявника ОСОБА_1 про відвід складу суду, а саме судді Штифорук О.В. та присяжних Костини Н.О., Шпички Н.В. від розгляду цивільної справи в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Орган опіки та піклування Служби у справах дітей Білоцерківської державної (військової) адміністрації Київської області, ІНФОРМАЦІЯ_1 , Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про усиновлення - задовольнити.

Відвести склад суду, а саме суддю Штифорук О.В. та присяжних Костину Н.О., Шпичку Н.В. від розгляду справи ЄУН № 375/1910/23, провадження № 2/375/9/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , Орган опіки та піклування Служби у справах дітей Білоцерківської державної (військової) адміністрації Київської області, ІНФОРМАЦІЯ_1 , Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про усиновлення.

Матеріали заяви цивільної справи в порядку окремого провадження ЄУН № 375/1910/23, провадження № 2/375/9/24 передати до канцелярії Рокитнянського районного суду Київської області для визначення відповідальною особою іншого складу суду у порядку, встановленному ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали у відповідності до вимог ч. 6 ст. 259 ЦПК України складений у строк

не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Суддя О.В.Штифорук

Присяжні: Н.О.Костина

Н.В.Шпичка