Номер провадження 2/754/5463/24
У Х В А Л А

Іменем України

13 листопада 2024 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Нагорної М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 20.08.2024 року було прийнято позовну заяву до розгляду та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка у судове засідання 13.11.2024 повторно не прибула, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена судом належним чином, разом з тим, 13.11.2024 на електронну пошту суду надійшло повідомлення від ОСОБА_1 про відмову від позову.

Відповідач у судове засідання 13.11.2024 повторно не прибув, про час, дату та місце розгляду справи в установленому законом порядку повідомлявся належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції, яка повернулась з відміткою «за закінченням терміну зберігання.».

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст. 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно із п. п. 12, 20 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги", електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис, що дає можливість однозначно встановити фізичну, юридичну особу або представника (ідентифікувати).

Відповідно до ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Натомість, як вбачається зі змісту заяви про відмову від позову, остання не скріплена електронним цифровим підписом ОСОБА_1 , тобто по суті не підписана нею. Разом з тим, заяви з наявним підписом заявницею, ані до канцелярії, ані поштовим відправленням до суду не надіслано.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явились в судове засідання без поважних причин.

За нормами ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка повторно не прибула у судове засідання, заява про відмову від позову не скріплена електронним цифровим підписом позивачки, тобто, докази, які мали підтвердити поважність причини такого неприбуття до суду не надано, заява не підписана нею, в той же час проведення розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства.

Так, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

А відтак, беручи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторне неприбуття позивачки у судове засідання є підставою для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Згідно зі ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 209, 210, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали суду виготовлено 21.11.2024.

Суддя: