№ провадження 2/646/4220/2024
У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.11.2024 м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Сіренко Ю.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Олійник Олександра Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Куп`янської міської ради, третя особа: Юридичний департамент Одеської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява адвоката Олійник Олександра Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , в якій просить суд: визнати за позивачем - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт серія НОМЕР_2 , виданий Куп`янським МРВ УМВС України в Харківській області, 05.03.1997р., зареєстрована: АДРЕСА_1 , проживає як ВПО за адресою: АДРЕСА_2 ) право приватної власності на 1/3 квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 78,8 кв.м., житловою площею 56,3 кв.м.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Отже, в позовній заяві не зазначені: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Також, відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою повинен бути сплачений судовий збір

у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, при зверненні до суду з вищевказаним позовом представником позивача судовий збір не сплачено.

Представник позивача просив відстрочити сплату судового збору за подання позову.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», в якому зазначений вичерпний перелік категорій осіб, яким суд може відстрочити сплату судового збору за подання позову. А тому, ОСОБА_1 не входить до жодної категорії осіб, яким можливо відстрочити сплату судового збору, також не надано жодного доказу на підтвердження неможливості сплати судового збору.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (статтею 12 ЦПК України чинною на даний час) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, у розумінні приписів ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати, може мати місце за виключних обставин. Суд звертає увагу, що визначення майнового стану є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується реальний рівень майнового стану.

Отже, основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

Слід зазначити, що сама по собі відсутність доходів, не свідчить про скрутне матеріальне становище. В той час, позивачкою не надано належних доказів про свій майновий стан загалом (наприклад, відомостей: про отримання чи неотримання пенсії, грошового утримання чи інших видів доходів, з яких не утримуються суми податки, про відсутність нерухомого та рухомого майна, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів тощо), що унеможливлює задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17.05.2018 у справі № 904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Також, Верховний Суд вказав на те, що вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Підсумовуючи вищенаведене, суд зазначає, що позивачкою жодним чином не мотивовано неможливість сплати нею судового збору, не надано доказів, які могли б підтвердити обставини неможливості сплати судового збору, тому її клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі, який передбачений ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви до суду, за дійсними реквізитами для подання позовної заяви до Червонозаводського районного суду м. Харкова або ж надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Також, відповідно до п. 2, п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

До позовної заяви долучена копія звіту про оцінку майна станом на 19.05.2017 року.

Тому, позивачу необхідно долучити докази, що підтверджують дійсну ціну позову, а саме: експертну оцінку вартості майна на день звернення з позовом до суду, що позбавляє суд можливості визначити ціну позову та розрахувати належний до сплати судовий збір.

Також відсутні актуальні Витяги з державного реєстру речових прав на нерухоме майна станом на 2024 рік або довідки про відсутність такої реєстрації.

Оскільки позивачем надано копію витягу з державного реєстру речових прав станом на 27.07.2017 рік та довідки державного реєстру речових прав станом на 19.04.2016 рік.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає заявнику у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків з дня отримання копії ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву адвоката Олійник Олександра Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Куп`янської міської ради, третя особа: Юридичний департамент Одеської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 3 (три) дні з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Суддя - Ю.Ю. Сіренко