Справа №700/590/18
Провадження №6/700/17/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про виправлення описки

16 липня 2024 року селище Лисянка

Лисянський районний суд Черкаської області у складі головуючої судді Чорненької О.І., розглянувши у судовому засіданні в залі суду в селищі Лисянка заяву ОСОБА_1 про виправлення допущеної описки в рішенні Лисянського районного суду Черкаської області від 30 серпня 2018 року в цивільній справі за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

16.07.2024 року до Лисянського районного суду Черкаської області надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення доущеної описки в рішенні Лисянського районного суду Черкаської області від 30 серпня 2018 року в цивільній справі №700/590/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів. В своїй заяві заявниця зазначає, що при написанні позовної заяви до суду та при винесенні рішення було допущено описку, невірно вказано дошлюбне прізвище після розірвання шлюбу. Зазначена помилка унеможливлює позивачу укласти інший шлюб, через приведення всіх документів (паспорт,код) у відповідність з призвищем « ОСОБА_4 ».

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 16 липня 2024 року відкрито провадження та призначено до судового розгляду в порядку письмого провадження без повідомлення учасників справи.

Виправлення описки проводиться за ініціативою суду без виклику сторін.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Судом встановлено, що при винесенні рішення Лисянським районним судом Черкаської області від 30 серпня 2018 року в резолютивній частині допущено описку, яка підлягає виправленню за заявою учасника справи, а саме: в абзаці третьому невірно зазначено дошлюбне прізвище позивача, замість " ОСОБА_4 " вказано " ОСОБА_5 ". Зазначена описка унеможливлює виконання рішення суду.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до вимог статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Поняття «описка» та «арифметична помилка» різняться за своєю суттю. Описки це помилки, зумовлені неправильнм написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінкові форми слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті помилки, яких він сам припустився.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільних справах» від 18 грудня 2009 року №14 передбачено, що, вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичної помилки, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Допущена описка в рішенні суду є технічною та її виправлення не впливає на зміст рішення.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає що в резолютивній частині рішення Лисянського районного суду Черкаської області від 30.08.2018 справа №700/590/18 допущена описка, а саме: в абзаці третьому невірно зазначено дошлюбне прізвище позивача, замість « ОСОБА_4 » зазначено « ОСОБА_5 », що унеможливлює виконання рішення суду. Виправлення описки не змінює змісту даного рішення, тому допущена описка підлягає виправленню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити описку в рішенні Лисянського районного суду Черкаської області від 30 серпня 2018 року у цивільній справі №700/590/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, а саме: абзац третій резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції:

"Позивачу повернути дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 »".

В решті рішення залишити без змін.

Ухвала є невід`ємною частиною рішення Лисянського районного суду Черкаської області від 30 серпня 2018 року справа №700/590/18 провадження 2/700/349/18.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали виготовлено 16 липня 2024 року.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА