У Х В А Л А

11 липня 2024 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Медяна Ю.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Кредитної спілки «Злагода» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

КС «Злагода» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором.

Ухвалою суду від 24.06.2024 року позовну заяву залишено без руху, оскільки вона була подана з порушенням вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем в порушення вимог п. 5 ч. 3 ст. 175, ч.5 ст.177 ЦПК України у позовній заяві не викладено обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, не зазначено та не додано до позовної заяви докази, які їх підтверджують, а саме:

- первинні бухгалтерські документи, що борг за договором кредиту 8367к від 23.06.2014 року складає 9 226,28 грн.;

- докази отримання відповідачем ОСОБА_1 грошових коштів за договором кредиту 8367к від 23.06.2014 року.

Крім цього, відповідно до п. 3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за договором кредиту 8367к від 23.06.2014 року у сумі 9 226,28 грн.

Разом з тим, в порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить розрахунку вказаної в позові суми боргу (його складових частин), який позивач просить суд стягнути з відповідачів.

Суд звертає увагу на те, що обґрунтований розрахунок є такий, що містить обчислення, порядок нарахування сум та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами договору, із зазначенням: по відсоткам - сума, яка підлягає сплаті за відсотками; сума, яка була/не була сплачена за відсотками; початок та кінець періоду нарахування за відсотками, детальний (щомісячний) розрахунок розміру відсотків на увесь період нарахування та сума боргу по них, тощо.

Отже, обґрунтований розрахунок заборгованості повинен містити розрахунок з розшифровкою та обґрунтуванням підстав їх нарахування (за умовами договору або відповідно до закону.

Крім цього, згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення зазначених вище вимог ЦПК України, позивачем не завірені належним чином копії письмових доказів доданих до позову.

Також в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175ЦПК України, позивачем не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету сторін.

Юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, що визначено положеннями ч. 6 ст. 14 ЦПК України, які введено в дію 20.02.2024 в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в ЄСІТС

Також суд звертає увагу на те, що 18 жовтня 2023 р набрали чинності зміни до Цивільного процесуального кодексу України, внесені Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 р.

Відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Заява подана адвокатом Бабошиним А.С. в інтересах КС «Злагода», не відповідає вимогам п.2 ч.3 175 ЦПК України, так як не містить РНОКПП адвоката Бабошина А.С., що унеможливлює здійснити перевірку його реєстрації в електронному суді, а також не містить відомостей про наявність або відсутністьу нього електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі сторін.

Адвокат Бабошин А.С. не надав письмову заяву із зазначенням обставин та обгрунтуванням, які суперечать його релігійним переконанням, не реєструвати електронний кабінет.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абз. 2 ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 14 цього Кодексу, зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, позивачу та його представнику необхідно зареєструвати в обов`язковому порядку електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та надати відповідне підтвердження до суду.

Крім цього, позовна заява підписана представником позивача КС «Злагода» - Бабошиним А.С., який діє на підставі довіреності від 29.10.2021. Вказаною довіреністю КС «Злагода» в особі голови правління Пекарчука М.М. уповноважило адвоката (згідно посвідчення №КВ5990 від 23.11.2017) Бабошина А.С. бути представником.

При цьому до позовної заяви не додано підтвердження на здійснення ОСОБА_3 адвокатської діяльності в порядку, передбаченому Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач судовий збір не сплатив, заявивши клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати, що міститься в мотивувальній частині позовної заяви (без його зазначення у прохальній частині). Дане клопотання мотивовано відсутністю доходів кредитної спілки за минулі роки, та наявністю в ЄРДР кримінальних проваджень за ч. 1, 2, 5 ст. 191 КК України відносно посадових осіб КС «Злагода», які своїми діями призвели до утворення у КС «Злагода» заборгованості перед вкладниками у сумі майже 40 000 000 грн.

Ухвалою від 24.06.2024в задоволенні клопотання про відстрочення або звільнення позивача від сплати судового збору було відмовлено, а тому позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі та в порядку, встановленому законом.

Так, відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи, що позивачем пред`явлений позов про стягнення заборгованості, тобто позов майнового характеру, ціна позову становить 9 226,28 грн, відтак за подання до суду даної позовної заяви позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 3028 грн. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та надати суду оригінал відповідного документа, що підтверджує його сплату.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101; код ЄДРПОУ отримувача: 37979858; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 22030101, рахунок отримувача UA0002856.

Позивачу надано строк - 5 днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків позову.

Ухвалу було надіслано на електронну адресу представника позивача зазначену в позовній заяві.

25.06.2024 ухвала була доставлена представнику позивача, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Станом на 11.07.2024 позивач недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі від 24.06.2024 не усунув.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, враховуючи, що позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, дану позовну заяву з доданими до неї документами слід повернути позивачу.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175,185, 353, 354 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву Кредитної спілки «Злагода» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором повернути позивачу разом з доданими до неї додатками.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом 15 днів з дня її проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Суддя