Провадження №2/367/6243/2024
У Х В А Л А

Іменем України

про направлення за підсудністю

22 листопада 2024 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Кухленко Д.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» про захист прав споживачів,-

в с т а н о в и в :

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» про захист прав споживачів.

З матеріалів справи убачається, що позивач просить зобов`язати Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» здійснити всі обчислення, необхідні для проведення реструктуризації за кредитним договором №K3R0GKl 5006505 від 08.08.2007 р., укладеним між Закритим акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» та ОСОБА_1 , відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо споживчих кредитів, наданих в іноземній валюті» № 1381-IX, здійснити реструктуризацію відповідно до вимог цього Закону та надіслати позичальнику ОСОБА_1 поштою рекомендованим листом інформацію про зміну зобов`язань за результатами проведення реструктуризації (включаючи інформацію про всі наявні зобов`язання позичальника за результатами проведення реструктуризації станом на день проведення реструктуризації та новий графік платежів).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Частиною 1 ст.30 ЦПК України передбачено виключну підсудність. Позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Дослідивши позовну заяву, суд встановив, що позивач звернулась в суд за захистом своїх порушених прав споживача за зареєстрованим місцем свого проживання.

Відповідно до ч. 5 ст. 28 ЦПК України, позови про захист прав споживачів можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування споживача або за місцем заподіяння шкоди чи виконання договору.

Однак у разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватися правила виключної підсудності, які мають перевагу.

При вирішенні питання підсудності цієї позовної заяви слід врахувати висновок Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 296/1657/17, за яким виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з нормою статті 181ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна; про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна; про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного суду в постановах від 25лютого 2018року та від 11 липня 2019року у справах №201/12876/17та №426/7217/18 вказав, що позови, які виникають з приводу нерухомого майна, - це позови, пов`язані з нерухомим майном, нерухомістю, нерухомою річчю, а тому всі позови у спорах, які є наслідком правовідносин, пов`язаних з обігом нерухомого майна повинні бути пред`явлені до суду за місцем знаходження цього майна.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 7 липня 2020 року у справі № 910/10647/18 дійшла, зокрема, таких висновків: - нерухоме майно є особливим об`єктом права власності, оскільки наділене специфічними рисами - сталий зв`язок із землею, особлива цінність, неможливість переміщення без знецінення та зміни її призначення; - виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

В даному випадку спір стосується щодо зобов`язання Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» здійснити всі обчислення, необхідні для проведення реструктуризації за кредитним договором № K3R0GKl 5006505 від 08.08.2007р., укладеним між Закритим акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» та ОСОБА_1 .

Однак забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № K3R0GKl 5006505 від 08.08.2007р., виступає іпотека квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка є об`єктом нерухомого майна.

Отже, до цих вимог повинні застосовуватися норми виключної підсудності.

Недотримання вимог підсудності є окремою підставою для скасування судового рішення.

Відтак, позов слід скерувати в суд за місце знаходженням майна, а саме в Деснянський районний суд міста Києва.

Відповідно до п.1 ч.1, ч.3 ст. 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Суд робить висновок, що справу необхідно передати за виключною підсудністю в Деснянський районний суд міста Києва.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 28, 31, 32, 187, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

п о с т а н о в и в :

Цивільну справу № 367/12076/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» про захист прав споживачів направити за підсудністю до Деснянського районного суду міста Києва (адреса: 02225, м. Київ, пр-т. Червоної Калини (Маяковського), 5-В).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Суддя: Д.С. Кухленко