ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Космачевської Т.В.,

суддів: Максюти Ж.І., Халаджи О.В.,

за участю секретаря судового засідання Паромової О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кіреєв Вадим Валерійович, на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 19 березня 2024 року в цивільній справі номер 234/14382/21 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану елекричну енергію і за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2021 року до суду звернулось Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що ОСОБА_1 є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що надається АТ «ДТЕК «Донецькі електромережі» за адресою: АДРЕСА_1 .

26.10.2018 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою проживання відповідача виявлено та актом зафіксовано порушення: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Виявити представники енергопостачальника під час проведення контрольних оглядів приладу обліку не мали можливості змонтована розетка на балконі зі скритою електропроводкою. При відключенні запобіжників (автоматичних вимикачів) напруга в розетці присутня. Споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується.

Відповідач був ознайомлений з Актом №221595 від 26.10.2018 року про порушення Правил користування електричною енергією. На підставі цього Акту відповідачеві відповідно до вимог ПРРЕЕ було нараховане суму не облікованої електроенергії у розмірі 71584,54 грн. Однак відповідачем вказану суму не сплачено.

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» просило суд стягнути з ОСОБА_1 суму заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 71584,54 грн і судові витрати у справі.

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічним позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що 26.10.2018 року працівниками Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було здійснено огляд належної відповідачеві квартири, за результатами якого складено Акт про порушення ПКЕЕН №221595 від 26.10.2018 року. Після оформлення Акту працівники Краматорського РЕМ пояснили, що ними було виявлено незначне порушення, за яке ОСОБА_1 необхідно буде сплатити невеликий штраф, у зв`язку з чим останній зобов`язаний підписати Акт під їх диктовку про згоду з виявленим порушенням.

Вважає, що дії працівників АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» при складанні Акту №221595 від 26.10.2018 року є незаконними та такими, що порушують його права.

Для обліку спожитої електричної енергії у квартирі ОСОБА_1 за вищевказаною адресою працівниками Краматорського РЕМ 29.05.2007 року був встановлений відповідний прилад обліку електроенергії - електролічильник типу СО ЄА05М1, заводський номер 310613. У зв`язку з неправильною роботою електролічильника, у жовтні 2018 року відповідач за первісним позовом ОСОБА_1 звернувся до Краматорського РЕМ з відповідною заявою. 26.10.2018 року працівники Краматорського РЕМ демонтували вказаний електролічильник для здійснення його експертизи. Після цього працівники Краматорського РЕМ вирішили здійснити перевірку системи електропостачання у квартирі ОСОБА_1 . При перевірці останні пояснили, що розетка на балконі квартири підключена з порушенням, але в чому саме полягає порушення, не роз`яснили. ОСОБА_1 стверджував, що на момент перевірки електролічильника працівники Краматорського РЕМ підключили внутриквартирну проводку своїми проводами напряму до проводів з напругою. Відтак, всі розетки у квартирі після демонтування електролічильника фактично знаходилися під напругою.

11.06.2018 року набрали законної сили Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року (ПРРЕЕ). Після набрання законної сили ПРРЕЕ, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України №502 від 20.06.2018 року «Про затвердження переліку постанов Кабінету Міністрів України», з 26.06.2018 року втратили чинність Правила користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року (ПКЕЕН). Акт про порушення №221595 був складений 26.10.2018 року, тому при його складанні необхідно керуватися нормами ПРРЕЕ, а не ПКЕЕН.

Відповідно до пункту 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

На момент нібито виявленого 26.10.2018 року працівниками Краматорського РЕМ порушення ПРРЕЕ за місцем проживання споживача ОСОБА_1 нормами законодавства не було встановлено установленої форми акту про порушення, як документа, який складається для фіксації факту порушення споживачем цим їх Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості не облікованої електроенергії, що передбачено вимогами пункту 1.1.2 ПРРЕЕ. Лише постановою НКРЕКП №1525 від 18.07.2019 року, що набрала законної сили 27.07.2019 року, були внесені зміни в ПРЕЕ, де у пункті 8.2.5 зазначено, що на місті виявлення порушення у присутності споживача оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

У зв`язку з цим складання 26.10.2018 року працівниками Краматорського РЕМ акту про порушення №221595 було здійснено з грубим порушенням порядку, визначеного ПРРЕЕ.

Також, в порушення вимог пункту 4.7 Методики працівниками Краматорського РЕМ при складанні акту№221595 не були указані заходи з ліквідації виявлених порушень і термін виконання у пункту 8 акту про порушення, що, на думку відповідача, також підтверджує відсутність виявлених будь-яких порушень у квартирі споживача ОСОБА_1 .

Представником відповідача також зазначено, що 26.10.2018 року, окрім Акту про порушення №221595, працівниками Краматорського РЕМ було складено акт технічної перевірки №778749. Згідно з цим актом встановлено, що пайки, під`єднання електропроводки до розрахункового лічильника відсутні, ізоляція електропроводки не порушена. Відповідач вважає, що інформація, відображена працівниками Краматорського РЕМ в акті №221595 від 26.10.2018 року, суперечить інформації, відображеній в акті №778749 від 26.10.2018 року, і є грубим порушенням пункту 4.7 Методики та свідчить про безпідставність і необґрунтованість дій працівниками Краматорського

РЕМ при складанні Акту про порушення №221595.

Відповідач вважав, що оператор системи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» при розгляді відповідною Комісією з розгляду актів не мав правових підстав для застосування Методики при здійсненні розрахунку обсягу та вартості необлікованої електроенергії за Актом про порушення №221595, у зв`язку з чим сума заборгованості, пред`явлена позивачем, не підлягає відшкодуванню.

В акті про порушення не зазначена точка (місце) самовільного підключення електропроводки до електромережі. Таким чином, на думку ОСОБА_1 , схема електропостачання, що накреслена представниками оператора системі в акті про порушення споживача, фактично є припущенням. Місце самовільного підключення електропроводки, сама електропроводка працівниками Краматорського РЕМ не були виявлені, а тому відсутні правові підстави для застосування положень Методики для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

При складанні акту про порушення не було встановлено матеріал та найменшу площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, тому добовий обсяг споживання електроенергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, або взагалі не мав обчислюватися Комісією Краматорського РЕМ, або мав обчислюватися, виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується допустимий тривалий струм згідно з положенням глави 1.3 ПУЕ.

Оскільки працівники Краматорського РЕМ під час проведення контрольного огляду приладу відповідно до пункту 3.3. Методики мали можливість виявити пристрій, що знижує покази приладу обліку, що призвело до споживання необлікованої енергії, то споживачу робиться перерахунок за спожиту електроенергію з дня останнього контрольного огляду до дня виявленого порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Зазначає, що контрольний огляд приладу обліку у квартирі ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , здійснюється щомісяця. Тому розрахунок обсягу вартості необлікованої електроенергії на підставі Акту про порушення №221595 може проводитися лише за період з дня останнього контрольного огляду приладу обліку по 26.10.2018 року, що становить 20-30 днів. Однак згідно з протоколом засідання Комісії Краматорського РЕМ від 29.10.2018 року здійснено нарахування обсягу вартості необлікованої електроенергії за три роки.

ОСОБА_1 у зустрічному позові просив суд визнати незаконним та скасувати рішення Комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» по розгляду актів про порушення ПКЕЕН, яке викладено в протоколі №276 від 29.10.2018 року, про здійснення за Актом про порушення №221595 від 26.10.2018 року нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії за період з 28.10.2015 року по 26.10.2018 року згідно з пунктами 3.3,3.5 Методики в сумі 71584,94 грн.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 19 березня 2024 року позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 71584,94 грн та судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» - відмовлено.

Із вказаним рішенням не погодився ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кіреєв В.В., подав апеляційну скаргу, просив апеляційний суд скасувати рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 19.03.2024 року та прийняти нове рішення у справі, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі первісному позивачу та задовольнити зустрічні позовні вимоги.

Доводами апеляційної скарги наведено, що при прийнятті оскаржуваного рішення судом першої інстанції були неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи. Обставини, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, фактично не доведені; висновки суду першої інстанції при постановленні судового рішення не відповідають обставинам справи; судом були неправильно застосовані норми матеріального та порушені норми

процесуального права.

Судом першої інстанції в порушення вимог статей 263-265 ЦПК України вказані у зустрічному позові обставини, на які ОСОБА_1 посилався як на підставу своїх заперечень проти первісного позову та вимог за зустрічним позовом, взагалі не були з`ясовані, цим обставинам судом не було надано належної оцінки, що підтверджується відсутністю мотивованої оцінки цим аргументам відповідача у мотивувальній частині рішення від 19 березня 2024 року у цій справі, що призвело до ухвалення помилкового рішення суду.

При виявленні самовільного підключення у багатоквартирному будинку суттєве значення має обставина до якої саме проводки було здійснено самовільне підключення. Ця обставина має бути встановлена саме внаслідок виявлення місця самовільного підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Але формулювання у змісті акту про порушення №221595 (мова оригіналу): «…Точка подключения в разрыв вводного до учетного провода, замурованного в стене…» не містить чіткої та зрозумілої інформації до якої саме внутрішньобудинкової проводки було здійснено самовільне підключення: або до магістральної проводки для електропостачання квартир; або до магістральної проводки для освітлення місць загального користування та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку

При проведенні перевірки та складанні акту про порушення №221595 працівниками Краматорського РЕМ місце самовільного підключення до відповідних мереж виявлено не було.

Відтак, не були виявлені всі проводи, що використовувались, на думку представників Краматорського РЕМ, у схемі самовільного підключення (які є нерозривною частиною кола самовільного підключення до відповідних мереж по якому може протікати струм), а тому ці проводи не досліджувались, не вимірювались та не вилучались.

Нарахування обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії за актом про порушення №221595 було здійснено Комісією Краматорського РЕМ безпідставно, з істотними та грубими порушеннями вимог чинного законодавства України (зокрема Методики, якою керувалась Комісія Краматорського РЕМ), а тому є неправомірним.

Інші доводи апеляційної скарги повторюють доводи зустрічного позову ОСОБА_1 .

Від інших учасників справи відзив в письмовій формі на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надійшов.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В судовому засіданні апеляційного суду в режимі відеоконференції представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Кіреєв В.В. доводи апеляційної скарги підтримав, просив її задовольнити.

В судовому засіданні апеляційного суду представник позивача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Колодка В.В. апеляційну скаргу не визнала, просила її відхилити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши суддю доповідача, представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статей 13 і 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено і це вбачається з матеріалів цивільної справи, що відповідач ОСОБА_2 є власником квартири і споживачем послуг АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 98).

09.12.2013 року між сторонами укладений договір №434 про користування електричною енергією (а.с. 4-5зв, 99-100зв).

26.10.2018 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за зазначеною адресою виявлено та Актом №221595 зафіксовано порушення: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Виявити порушення представники енергопостачальника під час проведення контрольних оглядів приладу обліку не мали можливості змонтована розетка на балконі зі скритою електропроводкою. При відключенні запобіжників (автоматичних вимикачів) напруга в розетці присутня. Споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Акт містить схему із зазначенням самовільного підключення, визначенням перерізу 2,5 мм кв, що встановлено штангенциркулем МГ 10908734 від 21.05.2018 року. В Акті вказано, що комісія постачальника електроенергії з розгляду Акту про порушення буде розглядати 26.11.2018 року. Відповідач був ознайомлений з Актом №221595 від 26.10.2018 року про порушення правил користування електричною енергією, про що свідчить його підпис (а.с. 7-8зв).

Відповідно до протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» №276 від 29.10.2018 року з розгляду Акту про порушення ПКЕЕ для населення нараховане суму необлікованої електричної енергії у розмірі 7584,94 грн. Відповідач ОСОБА_1 був присутнім на засіданні комісії, про що свідчить його підпис (а.с. 10).

До матеріалів справи долучено розрахунок суми вартості недооблікованої електроенергії відповідно до протоколу засідання комісії №276 від 29.10.2018 року (а.с. 11).

Задовольняючи первісний позов та відмовляючи у задоволенні зустрічного позову, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості вимог первісного позову та необґрунтованості вимог зустрічного.

З такими висновками суду першої інстанції апеляційний суд погоджується, виходячи з наступного.

Правовідносини, які виникли між учасниками справи, регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» №312від 14 березня 2018 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ 4 травня 2006 року №562, з наступними змінами та доповненнями.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затверджені постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Пункт 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Відповідно до пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року №122, визначено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

Розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, здійснюється за встановленими для відповідної групи споживачів тарифами, що діяли у період порушення.

На підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати.

Згідно з пунктом 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, яка втратила чинність 27 липня 2019 року, Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до підпункту 6 пункту 2.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.

Пунктом 2.4 Методики визначено, що у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1-4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення (далі - Договір), зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення. У разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості оплаченої електричної енергії. В інших випадках споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму.

Відповідно до вимог частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що 26.10.2018 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» в квартирі АДРЕСА_2 , що належить відповідачу ОСОБА_1 , було виявлено та Актом №221595 зафіксовано порушення: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Виявити порушення представники енергопостачальника під час проведення контрольних оглядів приладу обліку не мали можливості, оскільки змонтована розетка на балконі зі скритою електропроводкою. При відключенні запобіжників (автоматичних вимикачів) напруга в розетці присутня. Споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Акт містить схему із зазначенням самовільного підключення, визначенням перерізу 2,5 мм кв, що встановлено штангенциркулем МГ 10908734 від 21.05.2018 року. В Акті вказано, що комісія постачальника електроенергії з розгляду Акту про порушення буде розглядати 26.11.2018 року.

Встановлено, що відповідач був ознайомлений з Актом №221595 від 26.10.2018 року про порушення правил користування електричною енергією, про що свідчить його підпис в ньому.

Відповідно до протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» №276 від 29.10.2018 року з розгляду Акту про порушення ПКЕЕ для населення нараховане суму необлікованої електричної енергії в розмірі 71584,94 грн. ОСОБА_1 був присутнім на засіданні комісії, про що свідчить його підпис.

До матеріалів справи долучено розрахунок суми вартості недооблікованої електроенергії відповідно до протоколу засідання комісії №276 від 29.10.2018 року. Відповідачем вказану суму не сплачено.

Перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд зазначає наступне.

Довід апеляційної скарги про неправомірність нарахування обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії за Актом про порушення №221595 у зв`язку з посиланням на положення Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, апеляційний суд відхиляє, як необґрунтований, враховуючи наступне.

На час виникнення спірних правовідносин була чинною постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (зі змінами), термін її дії не визначався; скасування цього нормативно-правового акта шляхом видання спеціального припису про втрату цим актом чинності не було; визнання постанови за рішенням адміністративного суду або Конституційного Суду України неконституційною або нечинною внаслідок невідповідності закону чи іншому нормативно-правовому акту вищої юридичної сили не було. Таким чином, спірні правовідносини врегульовані крім іншого, й вказаною постановою.

Постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (зі змінами) втратила чинність згідно з постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 18 липня 2019 року №1525. Визначено, що оператору системи передачі та операторам систем розподілу визначати вартість необлікованої електричної енергії, спожитої споживачами у періодах (місяцях), що передували 01 січня 2019 року, залежно від категорії споживачів за тарифами на електричну енергію для населення або роздрібними тарифами на електричну енергію, які діяли у відповідні періоди (місяці).

Оскільки Методика, затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562, була чинною на момент складання Акта про порушення від 26.10.2018 року №221595 та прийняття рішення комісією Краматорського РЕМ від 09.10.2018 року №276 за вказаним Актом, то саме ця Методика підлягала застосуванню при розрахунку вартості необлікованої електроенергії комісією Краматорського РЕМ на підставі вказаного акта.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, з яким погоджується апеляційний суд, про доведеність належними та допустимими доказами факту порушення ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією та обґрунтованість стягнення з останнього суми заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 71584,54 грн, а також про необґрунтованість позовних вимог зустрічного позову ОСОБА_1 .

Інші, наведені в апеляційній скарзі доводи, висновків суду не спростовують, були предметом дослідження в суді першої інстанції із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд апеляційної інстанції.

Нових будь-яких доказів на підтвердження доводів апеляційної скарги суду не надано.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд, у цій справі, враховує положення Висновку №11(2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32 - 41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; від 06 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява №63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) (Рішення): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Враховуючи наведене, апеляційний суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що, вирішуючи спір, суд першої інстанції в повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку та ухвалив судове рішення, яке відповідає вимогам закону.

Підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кіреєв Вадим Валерійович, залишити без задоволення, рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 19 березня 2024 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 25 листопада 2024 року.

Судді: