Справа № 309/3032/24
Провадження № 2/309/750/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Ткач О.О.,

за участі секретаря судового засідання Гелетей

представника позивача Полякова М.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Поляков М.В. в інтересах ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявив клопотання про залишення позову без розгляду, як такого, що підписано неуповноваженим представником. В обґрунтування посилається на те, що позовна заява від імені позивача підписана адвокатом Поляковим М.В. До позовної заяви на підтвердження повноважень представника ОСОБА_4 долучено ордер, який не відповідає вимогам законодавства, так як у ньому не заповнені усі обов`язкові графи, а тому такий є недійсним.

У судовому засіданні адвокат Поляков М.В. заперечив проти залишення позову без розгляду, зазначивши, що його повноваження як представника підтверджені ордером. Графи ордеру заповнюються автоматично, у нього є відповідні документи, які підтверджують наявність у нього статусу адвоката. Вважає, що повноваження у справі підтверджені належним чином.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, констатує наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 175 ЦПК позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Положеннями ч. 7 ст. 177 ЦПК унормовано, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Представництво за своєю природою - це організаційне правовідношення, змістом якого є повноваження однієї особи (представника) діяти від імені, в інтересах іншої особи, яке виникає з договору, закону, акта органу публічної влади. Крім того, представництвом є діяльність представника, спрямована на реалізацію наданих йому повноважень. Змістом відносин представництва є повноваження, без яких останнє не може існувати. Як повноваження розуміють систему двох суб`єктивних прав представника, одне з яких є абсолютним, інше - відносним. Абсолютне право представника містить у собі можливість вчинення певних дій від імені та в інтересах особи, а відносне право полягає у тому, що представник вправі розраховувати на те, що всі юридичні наслідки, створені його діями, виникнуть лише для особи, яку він представляє, а не для самого представника.

Разом з тим, суд зазначає, що реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником.

У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99 зроблено висновок, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Таким чином, обов`язок суду перевірити належність доказів наявності у представника права вчиняти конкретну процесуальну дію зумовлений, головним чином тим, що такий представник виступає самостійно в суді від імені довірителя (особи, яка відмовилася захищати в сумі свої права в порядку самопредставництва) і виконує процесуальні дії виключно в інтересах довірителя, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для нього права та обов`язки.

Отже, суд зобов`язаний перевірити щонайменше дві складових представництва, а саме факт наявності повноважень на представництво інтересів певної особи та обсяг таких повноважень, зокрема право на звернення з відповідним процесуальним документом до суду у конкретний момент часу.

Судом встановлено, що позовну заяву від імені ОСОБА_3 підписано її представником - адвокатом Поляковим Михайлом Володимировичем.

На підтвердження повноважень він надав ордер на надання правничої допомоги серії АО №1077732 (а.с.67),

Згідно з ч. 2 ст. 62 ЦПК повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань/адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів визначені Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення).

Так, відповідно до пунктів 3, 4, 5 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від «12» квітня 2019 року № 41 (далі Положення), в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1Положення).

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Ордер, встановленої форми, є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до пункту 12 Положення ордер містить, зокрема, але не виключно, наступні реквізити:

- Прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане.

Рішенням Ради адвокатів України №98 від 20.09.2019 р. «Про затвердження роз`яснення щодо заповнення обов`язкових реквізитів ордеру на надання правової допомоги» затверджено роз`яснення щодо заповнення обов`язкових реквізитів ордеру на надання правової допомоги, згідно якого посвідчення адвоката України є документом, обов`язковим для видачі відповідною радою адвокатів регіону та номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане, є обов`язковими реквізитами ордеру.

Таким чином, номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане, є обов`язковими реквізитами ордеру

При генерації ордеру, у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua, графа "посвідчення адвоката" заповнюється автоматично.

У випадку, якщо під час генерації ордеру, графа "посвідчення адвоката" не заповнилась автоматично, це означає, що відповідні відомості адвоката відсутні в Єдиному реєстрі адвокатів України. В такому випадку для зручності в роботі адвокат повинен оновити відомості про себе в ЄРАУ, а до тих пір вправі вносити ці данні вручну."

Вказаний висновок викладено в ухвалі ВС від 06.01.2022 року у справі №200/7994/19-а.

Зазначене вище підтверджує той факт, що Рада адвокатів України також вважає за необхідне вказувати в ордері на надання правової допомоги такий обов`язковий реквізит як номер посвідчення адвоката України, та інформацію стосовно того ким та коли воно видане.

Наданий до матеріалів справи ордер серії АО №1047480 містить відомості про свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, а саме в ордері зазначено №21/1566 від 8.08.2018 р. видане Радою адвокатів Закарпатської області на підставі рішення №731 від 03.08.2018.

Разом з тим, графа «Посвідчення адвоката» у вказаному ордері не заповнена.

Також не заповнено графу на підставі чого видано ордер: договору про надання правничої допомоги чи доручення органу (установи) уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

Крім того, п.12.9 Положення передбачені імперативні положення, що ордер має містити дату видачі ордера.

Разом з тим, зазначений ордер вищевказаних відомостей не містить, оскільки у графі «дата видачі ордеру зазначено «14 жовтня 20 ___ р.».

Також всупереч приписам п.15.4 п.15 Положення не вказано назву органу, в якому надається правова допомога.

Таким чином ордер не містить обов`язкових реквізитів, передбачених Положенням, що вказує на його дефектність та виключає, в даному випадку, можливість посилання на ордер як на документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

При цьому, Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази подаються в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, делегованих йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що доданий до позовної заяви ордер серії АО № 1077732 не є належним доказом на підтвердження повноважень адвоката Полякова М.В. на підписання позовної заяви від імені ОСОБА_3 .

При цьому, суд вважає за необхідне підкреслити, що така позиція не є проявом надмірного формалізму, оскільки відсутність належним чином оформленого за правилами Положення ордеру унеможливлює встановити волевиявлення ОСОБА_3 на надання повноважень адвокату щодо його представництва та права підпису процесуальних документів, які подаються до суду, адже в матеріалах справи відсутній належним чином оформлений ордер, який підтверджує повноваження адвоката.

Крім того, суд звертає увагу на те, що, повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви та звернення з позовом до суду, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтами та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Проте, позовна заява підписана представником позивача за відсутності підтвердження повноважень такої особи на підписання позовної заяви та звернення з позовом до суду згідно з договором про надання правничої допомоги.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

П.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відтак, оскільки позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, то відповідно до п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України позов ОСОБА_3 слід залишити без розгляду.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст.197,199,200,257,260-261 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду згідно з частиною другою статті 257 ЦПК України не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 16.07.2024 року.

Суддя Хустського

районного суду: Ткач О.О.