Номер провадження: 22-ц/813/4890/24
Головуючий у першій інстанції Петренко В.С.
Доповідач Кострицький В. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя Кострицький В.В. (суддя - доповідач),

судді Коновалова В.А., Лозко Ю.П.,

за участю секретаря судового засідання Соболєва Р.М.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

представник позивача - ОСОБА_2

відповідач Обслуговуючий кооператив «Морський 1»

представник відповідача ОСОБА_3

треті особи - товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут», товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресбуд», приватне підприємство «Прогрес-Риелт»

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2024 року, постановлена у складі судді Петренка В.С., у приміщенні того ж суду

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Морський 1», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут», Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресбуд», приватне підприємство «Прогрес-Риелт» про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст судового рішення, що оскаржується

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Морський 1», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут», Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресбуд» про визнання права власності залишено без розгляду, оскільки позивач не був присутній у жодному судовому засіданні, про час та місце яких він був повідомлений належним чином, доказів поважності причин неприбуття у судові засідання не надано.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі представник позивача, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив скасувати ухвалу суду від 18 березня 2024 року та направити цивільну справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування скарги посилається на те, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою, у зв`язку із невідповідністю ухвали суду фактичним обставинам справи, та ухвалена з істотними порушеннями вимог процесуального права.

Вказує, що представник відповідача заздалегідь повідомила суд першої інстанції та сторону позивача про подання нею клопотання про відкладення розгляду даної справи.

Суд першої інстанції неправомірно та необґрунтовано залишив без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Морський 1», треті особи: Приватне підприємство «Прогрес-Риелт», Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресбуд», Товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут» про визнання права власності на нерухоме майно, вказуючи причинами такого рішення неприбуття саме позивача у судове засідання, незаконно проігнорувавши клопотання про відкладення представника відповідача, про яке було відомо стороні позивача.

Зазначає, що сторона у справі, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Судом першої інстанції не враховано та не зазначено в оскаржуваній ухвалі, що представнику позивача не надано можливість брати про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Судом першої інстанції було проігноровано заперечення представника позивача від 05.02.2024 р. на лист від ОК «ЖБК «Морський 1» вих. №796 від 06.12.2023р., тому доводи першої інстанції, суду про те, що у судове засідання 06.02.2024 року позивач не з`явився, про причини неявки у судове засідання суд не повідомив є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності.

Керуючись вищенаведеним та зважаючи на те, що представник позивача, який представляє інтереси ОСОБА_1 не мав реальної змоги бути присутнім особисто на судовому засіданні 25.09.2023 р. через віддаленість місця роботи, та не мав реальної змоги бути присутнім особисто на судовому засіданні 13.12.2023 р. через стан здоров`я, не був присутнім на судовому засіданні 06.02.2024 р., однак в запереченні на лист від ОК «ЖБК «Морський 1» вих. №796 від 06.12.2023 р. просив суд розглянути дане заперечення без участі позивача та представника позивача, а у разі незадоволення даного заперечення просив відкласти судове засідання на іншу дату, а на судовому засіданні, яке відбулося 18.03.2024 р. був відсутній у зв`язку із правомірним очікуванням його відкладенням на іншу дату через заяву представника відповідача, можна зробити висновок, що сторона позивача зацікавлена у розгляді даної справи, від позовних вимог не відмовляється, про причини неявки завжди повідомляла суд. Тому, позивач не втрачав юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Позиція учасників у справі.

Не погоджуючись з доводами апеляційної скарги представником відповідача було надано відзив на апеляційну скаргу, в якому просив суд в апеляційній скарзі ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2024 року - відмовити в повному обсязі, а ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2024 року - залишити без змін.

В обґрунтування відзиву вказує, що в своїй апеляційній скарзі, апелянт зазначає, що представник відповідача заздалегідь повідомила суд першої інстанції та сторону позивача про подання нею клопотання про відкладення розгляду.

Так, дійсно представник відповідача подала до суду клопотання про відкладення справи від 15 березня 2024 року, що є процесуальним правом сторони цивільного судочинства та повідомила сторону позивача про подане клопотання, але в свою чергу позивач та представник позивача, з невідомих підстав, будучи належним чином проінформованими про розгляд справи, ігноруючи чинні приписи цивільно-процесуального законодавства, не з`явилися в судове засідання, про причини своєї неявки не повідомили суд, та зазначені такі дії зі сторони позивача призводять до порушення та недотримання одного із важливіших принципів (засад) цивільного законодавства - розумність строків розгляду справи, який визначений у частині 3 ст. 2 ЦПК.

Зазначає, що справа тривалий час перебувала на розгляді в суді, розгляд справи неодноразово відкладався, позивач та його представник належним чином був повідомлений про призначення справи, до розгляду, про дату та час розгляду справи, протягом чотирьох разів ані позивач, ані його представник не з`явилися у судове засідання, тому суд першої інстанції правомірно залишив позов без розгляду на підставі пункту 3 частин першої статті 257 ЦПК України.

А тому, посилання апелянта на те, що вони проігнорували вимоги чинного ЦПК, оскільки представник відповідача скористалась своїм правом і подала клопотання про відкладення, і тому ухвала Київського районного суду м. Одеси від 18.03.2024 - незаконна - є-абсурдними.

Не погодившись з доводами відзиву на апеляційну скаргу представник позивача надав відповідь на відзив, в якому зазначає, що сторона апелянта вважає твердження відповідача безпідставними, необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсним обставинам справи.

Саме представник відповідача була ініціатором відкладення розгляду справи № 947/19543/23 за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Морський 1», треті особи: Приватне підприємство «Прогрес-Риелт», Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресбуд», Товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут» про визнання права власності на нерухоме майно на іншу дату.

Посилання сторони відповідача на те, що нібито позивачеві нічого не заважало звернутися до адвоката, який здійснює свою діяльність в місті Одеса або ж Одеській області є незаконними та такими, що не заслуговують на увагу.

Представнику позивача не надано можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Позиція сторони відповідача щодо того, що в матеріалах справи наявне лише одне клопотання від представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів є такою, що не відповідає дійсним обставинам справи

Явка сторін в судове засідання

Сторони, будучі повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання з`явились, та надали суду свої пояснення, що відповідно до вимог ч. 2 ст.372 ЦПК України не є перешкодою розгляду справи.

Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи, в тому числі позивача.

Зокрема ч. 1 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомленого про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Також пунктом 3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, можливе лише в тому випадку, коли позивач належним чином повідомлений про розгляд справи і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання позивача є:

- повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання;

- повідомлення позивача про судове засідання належним чином;

- неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання;

- нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору;

- від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

Апеляційним судом встановлено, що 16.06.2023 року ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Яцишина Анатолія Олександровича звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Обслуговуючого кооперативу «Морський 1», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут», Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресбуд», та з посиланням на ст.ст. 530, 627, 628, 638, 651, 652 ЦК України просить визнати право власності на квартиру будівельний номер АДРЕСА_1 Фонтанська дорога, 122, та стягнути судові витрати.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 20.06.2023 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Морський 1», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут», Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресбуд» про визнання права власності та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 25.09.2023 року.

23.08.2023 року від представника позивача адвоката Яцишина Анатолія Олександровича надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, у зв`язку із неможливістю з`явитись до Київського районного суду міста Одеси.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 25.08.2023 року клопотання представника позивача адвоката Яцишина Анатолія Олександровича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Морський 1», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут», Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресбуд» про визнання права власності, було залишено без розгляду.

У судове засідання 25.09.2023 року позивач не з`явився, однак від представника позивача - адвоката Яцишина Анатолія Олександровича, 25.09.2023 року надійшла заява про відкладення розгляду справи, відповідно до якої зазначено, що представник позивача працює у м. Хмельницькому та немає можливості особисто з`явитися в суд.

Судове засідання 25.09.2023 року було відкладено на 07.11.2023 року.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 07.11.2023 року клопотання представника позивача адвоката Яцишина Анатолія Олександровича про витребування доказів від 25.09.2023 року було задоволено частково та витребувано докази

Судове засідання 07.11.2023 року було відкладено на 13.12.2023 року.

У судове засідання 13.12.2023 року позивач не з`явився, однак від представника позивача - адвоката Яцишина Анатолія Олександровича, 13.12.2023 року надійшла заява про відкладення розгляду справи, відповідно до якої зазначено, що представник позивача за станом здоров`я немає можливості з`явитися в суд.

Представник відповідача у судове засідання 13.12.2023 року не з`явилася, про причини поважності відсутності не повідомила.

Судове засідання 13.12.2023 року було відкладено на 06.02.2024 року.

У судове засідання 06.02.2024 року позивач не з`явився, про причини неявки у судове засідання суд не повідомив, та направив заперечення на клопотання відповідача, та просив розглядати дане заперечення без участі позивача, у разі незадоволення просив відкласти на іншу дату.

Представник відповідача у судове засідання 06.02.2024 року не з`явилася, про причини поважності відсутності не повідомила.

Судове засідання 06.02.2024 року було відкладено на 18.03.2024 року.

У судове засідання 18.03.2024 року позивач не з`явився, про причини неявки у судове засідання суд не повідомив.

У судове засідання 18.03.2024 року представник відповідача не з`явилася, однак 18.03.2024 року надіслала клопотання про відкладення розгляду справи.

При цьому, суд зазначає, що судові повістки, які були надіслані на адресу позивача, зазначену у позовній заяві, були ним отримані, що підтверджується повідомленнями кур`єрської служби доставки про отримання.

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що позивач про час та місце судових засідань повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлені позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання та заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали.

Проте, колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції та вважає його неправильним з наступних підстав.

Згідно з положеннями ч.ч.1,2 ст.211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст.ст.128-131 ЦПК України.

За приписами ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Таким чином, про належне повідомлення учасника справи про час і місце розгляду справи у даному випадку може свідчити лише розписка.

Крім того, ч.6 ст.128 ЦПК України встановлює, що судова повістка надсилається судом за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до положень п.1 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З матеріалів справи вбачається, у судове засідання 06.02.2024 року позивач не з`явився, про причини неявки у судове засідання суд не повідомив, проте направив заперечення на клопотання відповідача, та просив розглядати дане заперечення без участі позивача, у разі незадоволення просив відкласти на іншу дату.

Крім того, у судове засідання 18.03.2024 року позивач не з`явився, про причини неявки у судове засідання суд не повідомив, однак 15.03.2024 представник відповідача надіслала клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд першої інстанції не врахував, що залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з?явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з?явлення не перешкоджає розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що суд не вирішував питання щодо обов`язкової участі позивача та оскаржувана ухвала не містить інформації щодо неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Зазначене узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 09 грудня 2020 року у справі № 522/9354/17.

Аналізуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України для залишення без розгляду судом першої інстанції позову ОСОБА_1 , так як суд не вирішував питання щодо обов`язкової участі позивача та оскаржувана ухвала не містить інформації щодо неможливості розгляду справи за відсутності позивача.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов поспішного висновку про повторну неявку позивача, належним чином повідомленого, внаслідок чого допустив порушення норм процесуального права та дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

При цьому, колегією суддів врахована позиція Європейського суду з прав людини, яка полягає у тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradellev. France» від 16 грудня 1992 року, заява № 12964/87).

Таким чином, доводи, викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає обґрунтованими.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ч.6 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За вказаних обставин, колегія суддів дійшла висновку про скасування ухвали суду з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2024 року - скасувати, направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Повне судове рішення складено 19 листопада 2024 року.

Головуючий В.В. Кострицький

Судді В.А. Коновалова

Ю.П. Лозко