Справа № 309/1695/24
Провадження № 2/309/416/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Орос Я.В.

секретаря судового засідання Гаклик Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовною заявою: ОСОБА_1 до Хустського відділу ДВС у Хустському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), про скасування обтяження нерухомого майна ,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Хустського відділу ДВС у Хустському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), про скасування обтяження нерухомого майна.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 є власницею квартири, за адресою АДРЕСА_1 . Квартира складається з однієї кімнати житловою площею 15,5 кв. м., коридор кухня площею 14,3 кв. м., санвузол площею 3,8 кв. м.. Загальна площа квартири 33,6 кв. м.

Маючи намір зареєструвати право власності на вказану квартиру ОСОБА_1 звернулася до державного реєстратора, де їй повідомили, що це неможливо зробити через наявність заборони відчуження об`єктів нерухомого майна, що накладені за постановою відділу ДВС Хустського РУЮ про арешт майна боржника: №2587682 від 08.11.2005р., тип обтяження - арешт нерухомого майна, обтяжував - відділ ДВС Хустського РУЮ, боржником і власником в обтяженні вказано ОСОБА_2 .

При зверненні до відповідача ОСОБА_1 повідомили, що виконавчих проваджень щодо неї на виконанні у відділі не має, але зазначили, що самостійно скасувати накладене обтяження не можуть у зв`язку з відсутністю процесуальних можливостей.

У зв`язку з вище зазначеним, ОСОБА_1 змушена звернутись до суду з позовом про скасування обтяження на майно.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не повідомив, клопотань не подавав. Також, суд зазначає, що Хустський відділ ДВС у Хустському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) має зареєстрований електронний кабінет в електронному суді, підтвердження отримання документів та прикріплених файлів відповідачем міститься в матеріалах справи.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, 05.07.2024 року подала до суду заяву в якій просить проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задоволити.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті, без проведення фіксування судового засідання технічними засобами.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до приписів ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є власницею квартири, за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується рішенням Хустського районного суду від 25.10.2023 року, яке набрало законної сили, про визнання права власності на квартиру за набувальною власністю (а.с.5-7).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: відомості з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 12.12.2023 року на нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 накладено обтяження 11.11.2005 за №2587682 реєстратором Хустська ДНК згідно постанов АА №200095. Боржником зазначено ОСОБА_2 , стягувачем КС «Йван» (а.с.4).

Відповідно до частини 1 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.

У частині 4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувана про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону.

Як вбачається із ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Отже, законом передбачена процедура зняття арешту з майна в судовому порядку шляхом звернення до суду з відповідним позовом, тобто в порядку позовного провадження, оскільки спір про скасування арешту на майно є цивільно-правовим та має бути вирішений за правилами цивільного судочинства за позовною заявою про порушення права власності на майно.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «East/West Alliance Limited» проти України», яке набрало статусу остаточного 02.06.2014 р., в п.167 рішення Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля.

Так, положеннями ст. 41 Конституції України визначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Права власності є непорушним.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов може бути пред`явлений власником або особою, яка володіє на підставі закону чи договору, або іншій законній підставі майном, що належить боржнику.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Наявність накладеного арешту перешкоджає позивачу зареєструвати право власності в загальному порядку.

Суд констатує, що арешт на майно ОСОБА_1 накладено на підставі постанови Хустського ДВС, однак стороною виступає інша особа, яка не має відношення до нерухомого майна на яке накладено обтяження.

Таким чином, оскільки накладена заборона нерухомого майна порушує право позивача на користування та розпорядження майном, зняття заборони майна не може бути проведено на загальних підставах, тому суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судові витрати слід покласти на позивача.

Керуючись вимогами ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задоволити .

Скасувати заборону відчуження нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 2587682, яка зареєстрована 11.11.2005 р. реєстратором Хустська ДНК на підставі постанови АА № 200095 від 08.11.2005 року Хустського районного відділу ДВС у виконавчому провадженні щодо стягнення з ОСОБА_2 на користь КС «Йван» суми у розмірі 1078, 22 грн. та виключити його з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду виготовлено 16.07.2024року.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я.В.