НОВОУШИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 680/330/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року селище Нова Ушиця

Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі судді Олійник А.О.,

з участю секретаря судового засідання Максимчука С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новоушицької селищної ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

установив:

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи

У травні 2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу після смерті ОСОБА_2 , яка мала місце ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці. Після смерті останнього відкрилась спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка, площею 1,01 га на території Капустянської сільської ради колишнього Новоушицького району. За життя 11 березня 2016 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповів зазначену вище земельну ділянку позивачу. У визначений законом строк він не прийняв спадщину, оскільки з 19 липня 2017 року по 16 січня 2024 року відбував покарання у Державній установі «Шепетівська виправна колонія № 98». Після огляду приміщення, де проживав померлий ОСОБА_2 , серед старих паперів виявив заповіт, про який йому не було відомо. Водночас нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, повідомлений про розгляд справи шляхом направлення судових повісток за адресою, зазначеною у позовній заяві АДРЕСА_1 , яка є зареєстрованою адресою проживання позивача. Однак до суду повернулись конверти із позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 128 ЦПК судова повістка вважається врученою позивачу.

Представник позивача адвокат Соловей О.В. подав до суду клопотання про розгляд справи без його та позивача участі.

Відповідач Новоушицька селищна рада Хмельницької області направила до суду клопотання про розгляд справи без участі представника та визнання позову (арк. спр. 77,78).

Процесуальні дії у справі

15 травня 2024 року відкрито провадження у справі, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

04 червня 2024 року закритопідготовче провадження та призначено розгляд справи по суті, визнано явку позивача у судове засідання обов`язковою.

25 червня 2024 року розгляд справи відкладено у зв`язку із неявкою позивача.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

11 березня 2016року ОСОБА_2 склав заповіт, відповідно до якого заповів земельну ділянку, розміром 1,01 га на території Капустянської сільської ради в с. Капустяни Новоушицького району призначену для ведення товарного особистого виробництва, згідно державного акту на право на земельну ділянку ХМ № 067946 ОСОБА_1 , про що свідчить копія заповіту (арк. спр. 7).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (арк.спр.8).

ОСОБА_2 на день смерті проживав та був зареєстрований у АДРЕСА_2 . Разом з ним був зареєстрований син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчать довідка № 207 від 24 квітня 2024 року, за № 204 від 23 квітня 2024 року (арк. спр. 7, 8 на звороті).

ОСОБА_2 виданий державний акт на право власності на земельну ділянку, площею 1,01 га, яка розташована на території Капустянської сільської ради (арк.спр.9).

Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена, що підтверджується повідомленням нотаріуса (арк.спр.21-25).

Даними довідки про звільнення серії ХМЛ №34702 підтверджується, що ОСОБА_1 відбув покарання на підставі вироку Новоушицького районного суду Хмельницької області від 19 квітня 2017 року за ч. 2 ст. 121 КК у виді 7 років позбавлення волі з 19 липня 2017 року по 16 січня 2024 року (арк.спр. 10 на звороті).

Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою нотаріуса від 24 квітня 2024 року (арк. спр. 10).

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права

Предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 спадкоємцю за заповітом ОСОБА_1 , оскільки останній пропустив строк для її прийняття.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. (ст.ст. 1217, 1223 ЦК).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч.1 ст. 1261 ЦК).

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, послався на те, що після смерті ОСОБА_2 він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки з 19 липня 2017 року до 16 січня 2024 року перебував і місцях позбавлення волі та про заповіт дізнався у січні 2024 року коли знайшов його у будинку батька.

При вирішенні спору, суд, серед іншого, зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норми матеріального права, які підлягають застосуванню.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Відповідачем є особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними правовідносинами та, на думку позивача, порушив, не визнав або оспорив його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Відповідачами у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Частиною першою, другою статті 51 ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним, не закриваючи провадження у справі.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Позивач у підготовче засідання не з`явився.

Ухвалою суду від 04 червня 2024 року суд визнав явку позивача у судове засідання обов`язковою для дачі особистих пояснень та з метою сприяння сторонам у реалізації їх прав.

Копію зазначеної ухвали представник позивача ОСОБА_4 отримав 04 червня 2024 року, про що свідчить довідка про доставку електронного документа (арк.спр.33). Позивач ОСОБА_1 зазначену ухвалу не отримав, оскільки до суду повернувся конверт із позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою», водночас в силу вимог п. 4 ч. 6 ст. 272 ЦПК, ухвала вважається врученою позивачу. Окрім того відповідно до вимог частини 7 статті 272 ЦПК, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Разом з тим, позивач у судові засідання 25 червня 2024 року та 11 липня 2024 року не прибув, хоча п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України покладає на останнього такий обов`язок. Також у судове засідання не з`явився його представник. Останній подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини 4 статті 12 ЦПК кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З досліджених судом доказів, а саме довідки за №204 від 23 квітня 2024 року, видно, що на час смерті спадкодавця ОСОБА_2 з ним проживав син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після смерті ОСОБА_2 ОСОБА_3 із заявою про відмову від спадщини не звертався, оскільки спадкова справа нотаріусом не була заведена.

Таким чином в силу вимог частини 3 статті 1268 ЦК України ОСОБА_3 вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Враховуючи те, що після смерті спадкодавця ОСОБА_2 спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 спадщину не прийняв, а спадщину за законом прийняв спадкоємець першої черги ОСОБА_3 , тому даний позов пред`явлено до неналежного відповідача, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Водночас, визнання відповідачем Новоушицькою селищною радою цього позову суперечить наведеним вище вимогам закону, тому не приймається до уваги судом.

Розподіл судових витрат

Отже, з урахуванням положень статті 141 ЦПК України та відмови у позові, понесені позивачем витрати на оплату судового збору у розмірі 968,96 грн (позовна заява подана в електронній формі, що є підставою для застосування коефіцієнта 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (1211,20 х 0,8=968,96), слід покласти на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 81, 141,258, 263-265, 273 ЦПК України, суд,

ухвалив:

У позові ОСОБА_1 до Новоушицької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Судові витрати у виді судового збору в розмірі 968,96 грн покласти на позивача ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів із дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Новоушицька селищна рада, місцезнаходження: с-ще Нова Ушиця, вул. Подільська, 17, Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, .

Суддя А. О. Олійник