УХВАЛА

12 липня 2024 року

м. Київ

справа № 303/4853/23

провадження № 61-9470ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргуОСОБА_1 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності в порядку спадкування за законом, витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності в порядку спадкування за законом, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 червня 2023 року позову заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачці, у зв`язку з невиконанням вимог зазначеної вище ухвали.

Не погодившись з ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року апеляційну скаргуОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року залишено без змін.

Ухвала суду першої інстанції, з якою погодився апеляційний суд, мотивована тим, що зазначені в ухвалі Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 червня 2023 року недоліки позовної заяви не були виправлені позивачкою, вимоги зазначеної ухвали не були виконані. Заяву про усунення недоліків було подано з пропуском встановленого для цього строку, однак вимоги ухвали суду від 05 червня 2023 року не виконані.

29 червня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалуМукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року.

Касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

ОСОБА_1 порушено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарженнясудових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки у січні 2024 року нею було вперше подано касаційну скаргу

на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 27 грудня

2023 року, яку ухвалою Верховного Суду від 14 червня 2024 року повернуто.

Врахувавши наведеніОСОБА_1 обставини, колегія суддів дійшла висновку,

що причини пропуску процесуального строку слід визнати поважними. Клопотання ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а строк на касаційне

оскарження - поновленню на підставі частини другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла такого висновку.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Вимоги до позовної заяви визначено статтею 175 ЦПК України.

Згідно з пунктами 3, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів (частина перша статті 177 ЦПК України, у редакції, яка діяла на час подання позову).

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина четверта статті 177 ЦПК України).

Згідно з приписами частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд першої інстанції виходив з того, що вона не відповідає вимогам пунктів 3, 5 частини третьої статті 175, абзацу 2 частини першої та частини четвертої статті 177 ЦПК України.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, 06 червня 2023 року забезпечено надання загального доступу до ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 червня 2023 року про залишення позовної заяви без руху. Суди встановили, що ця ухвала була надіслана на електронну адресу позивачки і доставлена 07 червня 2023 року.

Суд першої інстанції встановив, що позивачка 10 липня 2023 року подала заяву на виконання ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 червня 2023 року, однак цією заявою вимоги ухвали не виконані. Ці обставини підтверджують, що позивачка була обізнана про залишення її позовної заяви без руху та про недоліки позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Доказів, які б свідчили про добросовісну реалізацію ОСОБА_1 своїх процесуальних прав та належне виконання процесуальних обов`язків, зокрема, вчинення усіх можливих та залежних від неї дій, спрямованих на своєчасне виконання вимог ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 червня 2023 року у п`ятиденний строк з моменту її отримання

заявницею не надано.

У цьому контексті колегія суддів звертає увагу на те, що строк для усунення недоліків становив п`ять днів з моменту отримання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, у той же час суд першої інстанції вирішував питання про повернення позовної заяви після спливу визначеного процесуального

строку. Клопотання про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви з підстав неможливості вчинення процесуальної дії позивачка не заявляла.

Встановивши, що вимоги ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_1 не виконала, зазначені у ній недоліки не своєчасно усунула, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, дійшов законного та обґрунтованого висновку про наявність підстав, передбачених частиною третьою статті 185 ЦПК України, для визнання позовної заяви неподаною.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції діяв у межах наданих йому цивільним процесуальним законодавством України повноважень.

Водночас слід зауважити, що згідно з частиною сьомою статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Доводи поданої касаційної скарги не дають підстав для висновку про недотримання судами попередніх інстанцій норм процесуального права при постановленні оскаржуваних судових рішень. Правильність застосування судами вказаних вище норм не викликає розумних сумнівів.

На підставі наведеного колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року (яка не відноситься до переліку ухвал, якими закінчено розгляд справи) та постанову Закарпатського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року є необґрунтованою, а у відкритті касаційного провадження належить відмовити відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України.

Керуючись частиною другою статті 390, частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року та постанови Закарпатського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 липня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання права власності в порядку спадкування за законом, витребування майна з чужого незаконного володіння - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

О. М. Осіян

В. В. Шипович