справа № 462/5678/24
УХВАЛА

16 липня 2024 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Гедз Б.М., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Управління «Служба у справах дітей» Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про усиновлення дитини одним із подружжя, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просить прийняти рішення про усиновлення ним ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внести зміни до актового запису № 443 від 17.02.2010 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розділі свідоцтва про народження - «Батьки» у графі «Батько» змінити « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 », у графі прізвище змінити « ОСОБА_3 » на « ІНФОРМАЦІЯ_3 », в графі «По батькові» змінити « ОСОБА_3 » на « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та зобов`язати Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видати нове свідоцтво про народження дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із врахуванням внесених змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч.3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , судом встановлено, що така не відповідає вимогам, передбаченим Цивільним процесуальним кодексом України виходячи з такого.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

З 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» в частині внесення змін зокрема до Цивільного процесуального кодексу і передбачає, що наявність електронного кабінету в ЄСІТС є обов`язковою для: адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів; органів державної влади та інших державних органів; органів місцевого самоврядування; інших юридичних осіб (публічного права).

Частина 6 ст. 14 ЦПК України викладена у наступній редакції: адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до внесених змін у процесуальному законодавстві подача позовної заяви, заяви про забезпечення позову, апеляційної та касаційної скарги особою, яка не зареєструвала електронний кабінет, але була зобов`язана це зробити має наслідком залишення цих документів без руху, а у разі невиправлення недоліків, тобто нереєстрації електронного кабінету, залишення таких заяв/скарг без розгляду.

Як вбачається із змісту поданої заяви, крім заявника така підписана, крім того скерована поштовим зв`язком до суду, представником заявника - адвокатом Струць Т.І., яка діє від імені ОСОБА_1 на підставі ордеру про надання правничої (правової) допомоги, відтак є особою, яка відповідно до згаданих вище змін у процесуальному законі, зобов`язана зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, однак всупереч вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України подана заява не містить жодних відомостей щодо наявності у адвоката, яким подана така заява зареєстрованого в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі електронного кабінету.

Заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у статтях 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені статтею 311 ЦПК України.

Вимоги та зміст заяви про усиновлення врегульовано статтею 311 ЦПК України, у відповідності до якої заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини.

До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи:

1) копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя;

2) медичний висновок про стан здоров`я заявника;

3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи;

4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням;

5) інші документи, визначені законом.

Відповідно до ч.2 ст. 312 ЦПК України орган опіки та піклування повинен подати суду висновок про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дитини.

Вимогами ч. 3 ст. 312 ЦПК України визначено, що до висновку органу опіки та піклування мають бути додані: 1) акт обстеження умов життя заявника, складений за місцем його проживання; 2) свідоцтво про народження дитини; 3) медичний висновок про стан здоров`я дитини, про її фізичний і розумовий розвиток; 4) у випадках, встановлених законом, згода батьків, опікуна, піклувальника дитини, закладу охорони здоров`я або навчального закладу, а також самої дитини на усиновлення.

Згідно положень статті 218 Сімейного кодексу України, для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення.

Всупереч вищевикладеному, до заяви про усиновлення не додані: довідка з місця роботи заявника із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи; медичний висновок про стан здоров`я, фізичний та розумовий розвиток дитини, а також згода дитини на усиновлення, враховуючи, що станом на час звернення до суду із заявою про усиновлення дитина досягла 14 років.

Крім того, як вбачається із прохальної частини заяви, ОСОБА_1 також просить внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серед яких і зміна у свідоцтві про народження прізвища дитини, поруч з цим відповідно до аналізу вимог частини 3 статті 148 Сімейного кодексу України, вбачається, що прізвище дитини, яка досягла семи років, змінюється в тому числі і за її згодою, однак у даному випадку відомості про згоду дитини на зміну її прізвища у матеріалах заяви про усиновлення відсутні.

Також, щодо визначення заявником територіальної підсудності розгляду заяви про усиновлення Залізничним районним судом м. Львова суд зазначає таке.

Цивільна юрисдикція - це визначена законом сукупність повноважень судів щодо розгляду цивільних справ, віднесених до їх компетенції (стаття 19 ЦПК). Підсудність визначає коло цивільних справ у спорах, вирішення яких належить до повноважень конкретного суду першої інстанції (статті 26 - 30 ЦПК).

Питання про підсудність справ визначається цивільним процесуальним кодексом України.

За змістом положень статті 310 ЦПК України, заява про усиновлення дитини або повнолітньої особи, яка не має матері, батька або була позбавлена їхнього піклування, подається до суду за місцем їх проживання.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11 грудня 2003 року № 1382-IV, місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також апартаменти (крім апартаментів у готелях), кімнати та інші придатні для проживання об`єкти нерухомого майна, заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально-медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), в яких особа отримує соціальні послуги.

Усиновлення дитини відбувається за порядком, визначеним законодавством України, відповідно до Сімейного кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 2008 р. № 905, якою затверджено Порядок провадження діяльності з усиновлення та здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей. Рішення про усиновлення постановляє суд за місцем постійного проживання (перебування) дитини.

Рішення про усиновлення постановляє суд за місцем постійного проживання (перебування) дитини.

Як вбачається із відомостей паспорта громадянина України, виданого на ім`я ОСОБА_1 , зареєстрованим місцем проживання останнього є: АДРЕСА_1 .

Зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_10 , матері дитини, щодо усиновлення якої ОСОБА_1 подано відповідну заяву до суду, згідно відомостей паспорта ОСОБА_10 є: АДРЕСА_2 .

Будь-які відомості щодо зареєстрованого місця проживання дитини у матеріалах заяви відсутні.

Натомість заявником долучено до матеріалів заяви договір найму (оренди) житла за адресою: АДРЕСА_3 , укладений 26 червня 2023 року між ним та гр. ОСОБА_11 та акт ЛКП «Сигнівка», згідно якого ОСОБА_1 , ОСОБА_10 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживають без реєстрації згідно договору оренди від 26.06.2023 за адресою: АДРЕСА_3 .

Поруч з цим, з приводу поданих документів, суд звертає увагу на те, що згідно умов договору найму (оренди) від 26 червня 2023 року, укладеного гр. ОСОБА_1 , строк дії вказаного договору сторонами було погоджено на 12 місяців від дати його укладення 26 червня 2023 року, з чого вбачається, що станом на час звернення до суду із вказаною заявою, 10.07.2024, заявником жодним чином не доведено ні фактичного постійного місця проживання дитини щодо якої заявлено питання усиновлення, тобто не наведено передбачених процесуальним законом підстав звернення саме до Залізничного районного суду м. Львова, оскільки жоден з учасників не має зареєстрованого місця проживання у Залізничному районі м. Львова, ні належного виконання вимог п. 4 ч. 2 ст. 311 ЦПК України щодо представлення заявником необхідних документів до заяви про усиновлення, а саме: документа, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням.

Відтак, відсутність доказів реєстрації у встановленому законом порядку місця проживання дитини, щодо якої подано заяву про усиновлення, не дає можливості суду на даній стадії визначити належний суд, який вправі розглядати подану гр. ОСОБА_1 заяву. Водночас, докази щодо місця проживання заявника та його дружини мають підтверджувати викладені у заяві обставини щодо спільного проживання та наявності у власності та/або користуванні заявника постійного місця проживання, оскільки вказані обставини є важливими для вирішення справи по суті та підлягають перевірці.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати заявнику строк, п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Управління «Служба у справах дітей» Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про усиновлення дитини одним із подружжя - залишити без руху.

Заявник має право протягом п`яти днів, з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху письмово усунути вказані недоліки.Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) Б.М. Гедз

З оригналом згідно. Оригінал ухвали у справі № 462/5678/24

Суддя: Б.М.Гедз