Справа № 352/1736/24
Провадження № 2-о/352/113/24
УХВАЛА

08 липня 2024 року м. Івано-Франківськ

Тисменицький районний суд Івано-Франківської області у складі:

головуючої судді Гриньків Д.В.,

секретар судового засідання Радишевська З.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання прийняття заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Єзупільська селищна рада про встановлення факту належності правовстановлюючого документа з уточненими вимогами,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Тисменицького районного суду Івано-Франківської області перебуває цивільна справа окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Єзупільська селищна рада про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

У своїй заяві ОСОБА_1 просила суд: визнати належним їй ОСОБА_1 заповіту від імені ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 , посвідчений секретарем виконавчого комітет Довгівської сільської ради за реєстровим номером 11.

До суду від заявника ОСОБА_1 надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій остання просила визнати належним спадкодавцеві ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заповіту вчиненого від мені ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 посвідчений секретарем виконавчого комітет Довгівської сільської ради за реєстровим номером 11.

Заявник у судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Представник заінтересованої особи Єзупільської селищної рада, в судове засідання не з`явився, повідомлені про дату, час та місце розгляду справи через підсистему «Електронний суд».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, заяви про зміну предмету позову, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 Цивільного процесуального кодексу України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову, такий правовий висновок надано Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у рішенні від 01.11.2021 року в справі № 405/3360/17.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що уточнена заява ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документа є заявою про зміну предмета заяви, а саме заміною одних вимог заяви іншими, при цьому заявник не змінила підстави заяви, тому суд вважає за можливе прийняти вказану заяву про зміну предмета вимог до розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258, 260, 293 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву про зміну предмета вимог ОСОБА_1 , заінтересована особа: Єзупільська селищна рада про встановлення факту належності правовстановлюючого документа, - прийняти до розгляду.

В подальшому розглядати справу з урахуванням зміненого предмета вимог.

Розгляд справи відкласти на 11 год 30 хв. 22.07.2024 року.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Тисменицького районного суду

Івано-Франківської області Гриньків Д.В.