Суддя Попова В. О.
Справа № 644/1970/24
Провадження № 2/644/1752/24
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

21 жовтня 2024 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Попової В.О.,

за участю секретаря судового засідання - Плаксій К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

установив:

Позивачка в особі представника - адвоката Чумака Р.В., який діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1173486 від 19.03.2024, звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова через підсистему «Електронний суд» з позовною заявою, в якій просить визначити позивачці ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

На обґрунтування позову зазначено, що позивачка ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, яка складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Заповіту померла не залишила. Мотивуючи свої вимоги, позивачка зазначає, що у зв`язку з воєнною агресією російської федерації проти України та веденням активних бойових дій у м. Харкові та Харківській області задля збереження життя, вона 08.03.2022 з неповнолітнім сином виїхала за межі України, виїхавши спочатку в Польщу, а потім до Німеччини. 15.08.2022 матір позивачки ОСОБА_2 переїхала до них до Німеччини. 22.11.2022 ОСОБА_2 швидко та неочікувано померла. Свідоцтво про смерть останньою німецького зразку було видано тільки 23.03.2023. Апостиль на зазначеному свідоцтві про смерть був проставлений 14.08.2023. У зв`язку з виниклими труднощами, пов`язаними з проживанням в іншій країні та виниклими емоційними проблемами, пов`язаними зі смертю матері, позивачка тільки 30.11.2023 звернулась до приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Горбатюк В.С. із заявою про відкриття спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 . Нотаріус зареєструвала спадкову справу, але відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину з причин пропуску встановленого ст. 1270 ЦК України строку. Вважає, що зазначені причини пропуску строку для прийняття спадщини та подання відповідної заяви є поважними, оскільки були викликані незалежними від позивачки обставинами. Пропуск шестимісячного строку позбавляє позивачку ОСОБА_1 можливості отримати спадщину через нотаріальну контору, у зв`язку з чим вона звернулася до суду.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 25.03.2024 позовну заявузалишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадженні.

На виконання ухвали Орджонікідзевського районного суду м.Харкова суду від 17 червня 2024 року про витребування доказів, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Горбатюк В.С. надано копію спадкової справи № 15/2023 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 (номер справи у Спадковому реєстрі: 71653550) (а.с. 90-113).

В судове засідання сторона позивачки не з`явилась, про день, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином та своєчасно. Через канцелярію суду 14.10.2024 від представника позивачки адвоката Чумака Р.В., який діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1173486 від 19.03.2024, через підсистему «Електронний суд» надійшла заява, в якій він просить судове засідання провести без його участі, позовні вимоги підтримує, не заперечує щодо заочного розгляду справи (а.с. 125).

Відповідач Харківська міська рада правом на участь представника в судовому засіданні не скористався, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, на судове засідання, призначене на 23.05.2024 шляхом направлення судової повістки рекомендованою кореспонденцією за місцем знаходження, яка згідно рекомендованого повідомлень про вручення поштового відправлення, яке повернулось на адресу суду, була отримана (а.с. 67) та на судові засідання призначені на 17.06.2024, 13.08.2024, 30.09.2024, 21.10.2024 шляхом направлення судової повістки в електронний кабінет відповідача, які згідно довідки про доставку електронного документу, були доставлені (а.с. 78, 87, 121, 124). Про причини неявки суд не повідомили, заяв, клопотань тощо до суду від відповідача не надходило.

Відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності до приписів ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, на підставі вищевикладених приписів ст.ст.128,130-131 ЦПК України суд вважає, що відповідач повідомлений належним чином.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача.

Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.

За таких обставин, з письмової згоди представника позивачки, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив наступні факти та відповідні правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Гальтерг-ам-Зее, Німеччина, померла мати позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 , про що Бюро запису актів громадянського стану м. Гальтерн-ам-Зее зроблено відповідний запис, реєстраційний номер S 96/2023 та видано ЗАГС у АДРЕСА_2 відповідне свідоцтво від 23.03.2022, що підтверджується копією свідоцтва про смерть з апостилем (а.с. 95-97).

Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 06.11.1979 ОСОБА_3 (а.с.94). Як вбачається з копії повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, 16 червня 2006 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції зареєстровано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , після реєстрації шлюбу позивачка змінила прізвище « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 » (а.с. 106-107).

Спадкодавцю ОСОБА_2 на праві приватної власності належала квартира АДРЕСА_3 .

За життя ОСОБА_2 заповіту не складала.

30.11.2023 позивачка ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Горбатюк В.С. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері ОСОБА_2 .

Згідно постанови №34/02-31 від 30.11.2023, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Горбатюк В.С. відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, зазначено що підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_3 , є той факт, що спадкоємець не прийняла спадщину у встановлений законом строк у шість місяців.

Крім того, в постанові про відмову у вчинені нотаріальної дії, нотаріусом вказано, що в шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини ніхто із спадкоємців, у тому числі донька спадкодавця ОСОБА_1 , до будь якої нотаріальної контори або приватного нотаріуса не звертався.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємицею першої черги після смерті ОСОБА_2 є її донька ОСОБА_1 .

Отже, інших осіб, які мають право отримання спадщини судом не встановлено.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12).

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався і триває на даний час.

Із наданих суду доказів вбачається, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини після смерті матері.

На обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивачка зазначає, що її мати, померла в Німеччині. У зв`язку з тим, що отримання свідоцтва про смерть та в подальшому належним чином засвідчення цього свідоцтва, а саме проставлення апостилю, зайняло тривалий час, тому вона була позбавлена можливості звернутись протягом встановленого законом строку до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті її матері.

Введення Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 воєнного стану на території України, що є загальновідомою обставиною, виїзд позивачки разом з неповнолітньою дитиною за межі України для збереження життя,слід розцінювати як об`єктивні перешкоди, що унеможливлювали здійснення позивачкою передбачених законом дій щодо спадщини, яка відкрилася після смерті її матері.

Наявність зазначених стороною позивачки обставин свідчить про те, що у ОСОБА_1 були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України суд вбачає наявність підстав для задоволення позову.

Вказані стороною позивачки причини пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини судом визнано поважними, а відтак необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини з метою захисту невизнаних спадкових прав позивачки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 12, 247, 263-265, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 (місце реєстрації проживання/перебування: АДРЕСА_4 ) до Харківської міської ради (місце знаходження: майдан Конституції, 7, м.Харків, 61003) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальних органів про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви на його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, передбаченому ст.354 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків встановлених ст.354 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення складено 21.10.2024.

Суддя В.О. Попова