Провадження № 2-о/686/491/24
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

02 липня 2024 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Заворотна О.Л., розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 , про встановлення факту непроживання постійно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини,

встановила:

ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із заявою про встановлення факту непроживання постійно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Цивільне законодавство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що слід відмовити у відкритті провадження, оскільки заява не підлягає розгляду в порядку окремого провадження з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (пункт 5 частини другої статті 293 ЦПК України).

Частиною першою статті 315 ЦПК України визначено перелік фактів, що мають юридичне значення та які можуть бути встановлені в порядку окремого провадження, серед яких у пункті першому зазначено, що встановленню підлягає факт родинних відносин між фізичними особами.

В порядку окремого провадження розглядаються, зокрема, справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян, але тільки якщо воно не пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право і якщо заявник не має іншої можливості одержати або відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Справи, у яких наявний спір про право, підлягають розгляду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.2 ст. 1220 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. В той же час, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч.1 ст.1269 ЦК України).

Звертаючись до суду із заявою про встановлення факту непроживання постійно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини заявник вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , на час відкриття спадщини було зареєстровано місце проживання заявника із спадкодавцем, проте на час відкриття спадщини заявник не проживав постійно із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Оскільки не мав наміру приймати спадщину, заявник не подавав заяву про прийняття спадщини та не подавав заяву про відмову від спадщини, оскільки вважав, що не прийняв її. На час відкриття спадщини постійно із спадкодавцем проживала заінтересована особа ОСОБА_2 , яка прийняла спадщину. Метою встановлення даного факту заявник вказав підтвердження факту відсутності у нього обов`язку звертатися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину не нерухоме майно.

Відповідно положень ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно до ст. 16 ЦК України, особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Спосіб захисту, який обрав позивач щодо встановлення факту постійного не проживання відповідача за місцем відкриття спадщини та визнання його таким, що не прийняв спадщину не передбачений вимогами ст.16 ЦК України та Книгою шостою ЦК України «Спадкове право».

Схожий за змістом правовий висновок сформульовано у постанові Верховного суду від 21 жовтня 2020 року справа № 592/7860/17.

Відповідно абз. 3 п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Ч. 1 п. 1 ст. 186 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Роз`яснити сторонам, що вони мають право звернутися до суду з вказаним спором в порядку позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 186, 353 ЦПК України, суддя -

постановила:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи ОСОБА_2 , про встановлення факту непроживання постійно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 право подати позов на загальних підставах.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення ухвали суду 02.07.2024.

Суддя: