Справа № 369/3997/24
Провадження №2/369/4565/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.03.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Київській області про визнання права власності та звільнення спадкового майна з під арешту,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним позовом до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Київській області про визнання права власності та звільнення спадкового майна з під арешту.

Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст. ст. 14, 33 ЦПК України.

Суддя, дослідивши матеріали справи, встановив, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

У відповідності до пункту 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Вимоги позивача в частині визнання права власності не конкретизовані, а згідно ст.16 ЦК України позивач повинен обрати цілком конкретний спосіб захисту порушеного права.

Позовні вимоги в частині визнання права власності не місять викладення всіх обставин та не зазначено доказів на підтвердження всіх обставин.

Відповідно до п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Позивачем ціну позову взагалі не визначено.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог, судовий збір сплачується за кожну вимогу окремо.

Суд вбачає, що дана позовна заява містить одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Як вбачається з матеріалів справи, до матеріалів справи додана копія квитанції від 06.03.2024 року щодо сплати судового збору позивачем в розмірі 1211 грн. 20 коп. за подачу позову немайнового характеру.

Відповідно до п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, позивач заявляє вимоги про визнання права власності на спадкове майно будинок за адресою АДРЕСА_1 , тому з урахуванням того, що позовні вимоги мають майновий характер, ціна позову розраховується виходячи з вартості майна, право власності на яке просить визнати позивач. Позивачу необхідно вказати ціну позову, за вартістю спірного майна на дату подання позову з доданням документів на підтвердження реальної вартості цього майна, сплатити відповідний судовий збір та надати суду квитанцію про сплату судового збору.

Як вбачається з пред`явленого позову, він містить вимогу про визнання права власності на спадкове майно, тобто це майновий позов, адже він містить вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. За правилами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно, ціна позову визначається вартістю майна. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, що відповідає вимога п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна, що відповідає вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно зі п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві власності визначається дійсною вартістю майна, позивачу на підтвердження дійсної вартості нерухомого майна, право особистої приватної власності на яке він просить визнати за собою, необхідно надати суду звіт про оцінку майна в актуальній редакції, в якому буде визначено дійсну вартість такого майна.

Вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку є, згідно з Національним стандартом № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440, ринковою вартістю. Ця вартість визначається згідно із Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» № 2658-ІІІ звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду докази щодо встановлення вартості майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11211, 20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140, 00 грн.).

До позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору від 06.03.2024 року у розмірі 1 211, 20 грн. за вимоги немайнового характеру. За таких обставин, позивачу необхідно надати суду докази на підтвердження вартості нерухомого майна, сформувати ціну позову та сплатити від неї у встановлених законом порядку і розмірі судовий збір.

Вищенаведений недолік позовної заяви унеможливлює відкриття провадження у справі.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.14, 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Київській області про визнання права власності та звільнення спадкового майна з під арешту, залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу.

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Андрій ВОЛЧКО