КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 753/16352/24

провадження № 22-ц/824/18453/2023

18 листопада 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Кирилюк Г. М., перевіривши дотримання вимог щодо форми і змісту апеляційної скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року в складі судді Комаревцева Л. В. у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

встановив:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року вказаний позов задоволено.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 29.10.2020 у загальному розмірі 32 238,74 грн, судові витрати 2 422,40 грн.

28.10.2024 представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року

12.11.2023 справа надійшла до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга містить клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з тим, що позивачем порушені права ОСОБА_1 , як споживача фінансових послуг, який відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» звільняється від сплати судового збору.

Дане клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року в справі № 761/24881/16-ц (провадження № 14-57цс18) зазначила, що споживач звільняється від сплати судового збору як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді. Ці стадії судового захисту є єдиним цивільним процесом, завдання якого є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушеного права.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний аналіз зазначеного Закону та статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому у статті 5 цього Закону, не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів.

При прийнятті Закону України «Про судовий збір» законодавець передбачив можливість застосування Закону України «Про захист прав споживачів» при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору.

Аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що від сплати судового збору за подання позовів, апеляційної (касаційної) скарги споживачі звільнені лише у разі, якщо вони виступають у процесуальному статусі позивачів, а не відповідачів. Тобто відповідачі при подачі апеляційної чи касаційної скарги мають сплачувати судовий збір за ставками, встановленими Законом України «Про судовий збір».

Таким чином, споживачі звільняються від сплати судового збору лише у справах за їх позовами за умови, що ці позови стосуються порушення їх прав як споживачів.

Вказане узгоджується з ухвалою Верховного Суду від 13 грудня 2024 року по справі № 200/6617/15-ц.

За таких обставин, заявнику (відповідачу) необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду у цій справі.

Згідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

В апеляційній сказі представник ОСОБА_1 - адвокат Бородіна Т. А. зазначила, що судовий збір за подання апеляційної скарги складає 3 633, 60 грн (2 422, 40 х 150%).

Однак, передбачене ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» пониження ставки судового збору застосовується кожен раз при вчиненні такої процесуальної дії через систему Електронний суд, тобто розрахунок судового збору за подання апеляційної скарги ведеться не від пониженої ставки за подання позову, а від звичайної ставки, яка підлягала сплаті за подання позову.

Системне тлумачення зазначеної норми дає можливість дійти висновку, що вказаний коефіцієнт підлягає застосуванню одноразово, тобто розмір судового збору розраховується без врахування фактично сплаченого судового збору за звернення до суду першої інстанції.

Зазначене вище узгоджується із правовим висновком, викладеним у змісті ухвали Верховного Суду від 21 червня 2024 року в справі № 583/5882/23.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням того, що апеляційна скарга подана не через підсистему «Електронний суд» та з урахуванням розміру судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви, за подання апеляційної скарги розмір судового збору становить 4 542, 00 грн. (3 028 грн х 150 %), який підлягає сплаті на рахунок за зазначеними реквізитами.

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для усунення недоліків - надання доказів сплати судового збору у розмірі 4 542, 00 грн на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач - ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО банку - 899998, рахунок отримувача - UA0026010, код класифікації доходів бюджету - 22030101. Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження сплати судового збору до Київського апеляційного суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.

В прохальній частині апеляційної скарги представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить:

- скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року у справі №760/11693/21 про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» за кредитним договором №б/н від 29.10.2020 у загальному розмірі 322 238, 74 грн, судові витрати 2 422, 40 грн у зв`язку з визнання недійсними Анкеті №б/н від 29.10.2020, Тарифи, Умови та Правила обслуговування клієнтів ПриватБанк, як кредитний договір № б/н від 29.10.2020 та застосувати наслідки недійсності правочину стягнувши з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 кошти у розмірі 626 423, 85 грн та судового збору на користь держави у розмірі 3 633, 60 грн.

Положеннями ч. 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 6 ст. 367 ЦПК України в суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтею 374 ЦПК України визначено повноваження суду апеляційної інстанції, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право:

1) залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення;

2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення;

3) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у передбачених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині;

4) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково;

5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;

6) скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції;

7) скасувати ухвалу про відкриття провадження у справі і прийняти постанову про направлення справи для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;

8) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-7 частини першої цієї статті.

Виходячи з викладеного, зазначене в прохальній частині не передбачено нормами ЦПК України та не входить до переліку повноважень суду апеляційної інстанції.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України

ухвалив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 жовтня 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог цієї ухвали, який не може перевищувати десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк