Номер провадження 6/756/426/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2024 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.

секретаря судового засідання - Крикуна І.В.

за участю боржника - ОСОБА_1

представника стягувача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення по цивільній справі за позовом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року задоволено позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 7881,61 грн, заборгованість за спожиті з 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 22797,78 грн та витрати по сплаті судового збору у сумі 2270 грн.

20 червня 2024 року ОСОБА_1 звернулося до суду зі заявою про розстрочення виконання рішення суду відповідно до ст. 435 ЦПК. В обґрунтування поданої заяви посилається на те, що від є особою з інвалідністю 3 групи, не даний час не працює, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, в Україні триває військовий стан, потребує більше коштів на утримання родини, тому не має фінансової спроможності виконати судове рішення, просить розстрочити його до 12 місяців.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 21 червня 2024 року заяву передано на розгляд судді Шролик І.С.

Боржник ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав подану заяву, повідомив що через примусове виконання на його карткові рахунки накладено арешт, що унеможливлює розпорядження коштами. Долучив до матеріалів копію трудової книжки, копію свідоцтва про народження дітей та пенсійне посвідчення.

Представник стягувача Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» заперечувала проти задоволення заяви. Пояснила, що розстрочка виконання рішення суду не призведе до скасування арешту на рахунках боржника. Відсутні докази фінансового стану боржника.

Вислухавши думку представника стягувача та боржника, дослідивши матеріали подані в обґрунтування заяви, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Судом досліджено, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року задоволено позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 7881,61 грн, заборгованість за спожиті з 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 22797,78 грн та витрати по сплаті судового збору у сумі 2270 грн.

Згідно копії записів, що містяться в трудовій книжці ОСОБА_1 звільнений зі займаної посади за власним бажанням на підставі ст.38 КЗпП України.

ОСОБА_1 є батьком двох дітей ОСОБА_5 , 2009 року народження та ОСОБА_6 , 2007 року народження.

Згідно з пенсійним посвідченням ОСОБА_1 є особою з інвалідністю 3 групи загального захворювання з 09 січня 2024 року.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 267 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Відповідно до ч. 1-5 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом),- встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим цивільним судом способом. При цьому слід мати на увазі, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених ст. 435 ЦПК, ця стаття не вимагає. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом.

Рішенням Суду у справі Глоба проти України № 15729/07 від 05.07.2012 р. суд повторює, що пункт 1 статті 6 Конвенції, inter alia (серед іншого), захищає виконання остаточних судових рішень, які у державах, що визнали верховенство права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Відповідно виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати. Держава зобов`язана організувати систему виконання судових рішень, яка буде ефективною як за законодавством, так і на практиці. Також Суд зазначає, що саме на державу покладається обов`язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у пункті 1 статті 6 Конвенції.

Запроваджений процесуальними нормами права механізм розстрочення або відстрочення виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду виконання ухваленого судом рішення.

Отже, питання щодо надання відстрочки або розстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися цивільними судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен ураховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 796/43/2018.

Водночас обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим. Подібний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 червня 2021 року у справі № 9901/598/19, який згідно положення ч. 4 ст. 263 ЦПК України суд застосовує до спірних правовідносин.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень.

Суд звертає увагу що жодних належних та допустимих доказів щодо фінансового стану боржника суду не надано, не надано відомості про наявність та обсяг заощаджень, або їх відсутність, відсутність транспортних засобів. Наявність інвалідності, яка встановлена у 2020 році не перешкоджала боржнику працювати, з роботи боржник звільнився за власним бажанням у 2024 році. Наявність у боржника на утриманні двох неповнолітніх дітей та наведені вище обставини не можна визнати виключними, за якими законодавством передбачено право розстрочення виконання рішення суду.

Керуючись ст. ст. 16, 81, 260, 263, 354, 435 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про розстрочення виконання рішення Оболонського районного суду м.Києва від 01 грудня 2023 року по цивільній справі за позовом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 04 липня 2024 року.

Суддя І.С. Шролик