справа № 462/6061/23
УХВАЛА

18 грудня 2024 року Залізничний районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Кирилюк А. І.,

за участю секретаря судового засідання Алекберової Я. Т.,

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Львові в порядку загального позовного провадження усне клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу по договору розписки,

встановив:

Рух справи.

У провадженні Залізничного районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу по договору розписки.

Уповноважений представник позивача ОСОБА_2 адвокат Тимощук О. І., 14.08.2023 року (вх. № 16811) звернувся у Залізничний районний суд м. Львова із позовом до ОСОБА_1 , у якому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача суму боргу у розмірі 2 300 дол. США та понесені судові витрати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.08.2023 року для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Мруць І. С.

Розпорядженням керівника апарату Залізничного районного суду м. Львова № 67/24/В від 25.09.2024 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи, згідно п. 2.3.52 Р. 2 Положення «Про автоматизовану систему документообігу суду» призначено повторний автоматизований розподіл справи № 462/6061/23.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2024 року для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Кирилюка А. І.

Ухвалою судді Залізничного районного суду м. Львова від 04.10.2024 року справу прийнято до розгляду, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Суть клопотання (заяви), що вирішується та позиція сторін по справі.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 заявив усне клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначає, що позивач в позовній заяві посилається на те, що, відповідачем було підписано Договір позики під проценти від 30 жовтня 2019 року. Відповідач зазаначає, що він не підписував вище зазначеного Договору, з огляду на зазначене просить клопотання задовольнити.

Окрім цього відповідачем, в судовому засіданні 26.11.2024 року було зроблено Зразки підпису на 6 (шести) аркушах ОСОБА_1 (а.с. 101-106).

Також в судовому засіданні відповідач надав документи з вільними зразками його підпису на 8 (вісьмох) аркушах для проведення експертизи (а.с. 115-122).

Інші учасники судового процесу у судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Так, суд, ухвалив проводити розгляд заяви за відсутності інших учасників справи, оскільки згідно із положенням ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Заслухавши доводи відповідача та перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Щодо можливості призначення експертизи.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands від 27.10.1993 року, заява № 14448/88).

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів, показаннями свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом із тим у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

У відповідності до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань, або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань, суд має право призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Як зазначено, зокрема, у постанові Верховного Суду № 904/4982/20 від 20.04.2023 року предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Аналіз зазначених норм права свідчить про те, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для з`ясування та встановлення фактичних обставин, що мають значення для справи (фактичних даних, що входять до предмета доказування), без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, наявні у справі докази є взаємно суперечливими. При цьому, неприпустимо ставити перед судовими експертами питання, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі. Крім того, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду. При цьому, питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи.

Аналогічні висновки Верховного Суду містяться у постановах № 916/2740/19 від 16.12.2020 року, № 924/898/21 від 06.09.2022 року, № 915/442/21 від 02.11.2022 року.

Також суд зазначає, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (ст. 109 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду № 695/318/20 (провадження № 61-1833св22) від 03.08.2022 року зазначено, що ст. 109 ЦПК України встановлює процесуальні наслідки для осіб, які ухиляються від участі в експертизі. Суд може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні лише у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо. Застосування наслідків ухилення від участі в експертизі можливе лише після постановлення ухвали про призначення експертизи та підтвердження факту ухилення особи від участі в експертизі. Ухиленням від участі в експертизі є умисні дії особи, яка бере участь у справі, метою яких є неможливість проведення експертизи. Схожий за змістом висновок міститься у постанові Верховного Суду № 201/11183/16 (провадження № 61-23601св18) від 06.05.2020 року.

Висновки.

Враховуючи зазначене, предмет доказування у даній справі, а також те, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, суд дійшов висновку про необхідність задоволення усного клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи, оскільки для вирішення відповідного питання необхідні спеціальні знання.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Стороною відповідача, у судовому засіданні не обрано експертну установу, тому суд вважає за можливе доручити проведення експертизи у даній справі експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (юридична адреса: м. Львів, 79040, вул. Липинського, 54).

Згідно з ч. 4, 5 ст. 106 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Від сторони позивача у справі пропозицій щодо питань, які слід поставити на розгляд експерта не надійшло.

У випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Також суд приймає до уваги зазначене у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду № 509/105/14-ц провадження № 61-13577св18) від 14.08.2019 року, а саме, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (ст. 7 Закону України «Про судову експертизу»). Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

Оскільки для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст. 103, 104, 109, 252, 258, 260 ЦПК України, суд

постановив:

Усне клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу по договору розписки задовольнити.

Призначити у цивільній справі № 462/6061/23 почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (юридична адреса: м. Львів, 79040, вул. Липинського, 54).

На вирішення експертів поставити наступне питання:

- чи виконано підпис, зображення якого вміщено на Договорі позики під процент від 30.09.2019 року (оригінал Договору знаходиться на а.с. 108) між словами «Позичальник» та « ОСОБА_1 » ОСОБА_1 чи іншою особою?

Попередити експерта, що безпосередньо буде проводити дослідження, про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на відповідача ОСОБА_1 .

На час проведення експертизи провадження у справі № 462/6061/23 зупинити.

Ухвалу направити учасникам судового провадження та Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (юридична адреса: м. Львів, 79040, вул. Липинського, 54).

У розпорядження експертної установи Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (юридична адреса: м. Львів, 79040, вул. Липинського, 54) надати: копію цієї ухвали; матеріали цивільної справи № 462/6061/23 за позовною заявою за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу по договору розписки,

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя/підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: