Справа № 673/483/24
Провадження № 2/673/315/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2024 р. м. Деражня

Деражнянський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді - Ягодіної Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Ставнічук Р.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що не прийняли спадщину, -

ВСТАНОВИВ:

В травні 2024 року позивач звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання їх такими, що не прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач вказала, що після смерті батька сторін ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка складається із 1/5 частки квартири АДРЕСА_1 . На день смерті в означеній квартирі були зареєстровані мати сторін- ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 . Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, яка також складається із 1/5 частки квартири АДРЕСА_1 . Для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_5 позивачка звернулась до приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Бас Л.Й. Приватним нотаріусом була заведена спадкова справа до майна N 30/2024 до майна ОСОБА_5 . Як зазначає позивачка її брати відповідачі по справі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не проживали фактично на момент смерті батька в квартирі АДРЕСА_1 . З огляду на вище зазначені обставини, позивач просила визнати відповідачів такими, що не прийняли спадщину після смерті батька ОСОБА_4 .

Ухвалою судді від 14.05.2024 року позову заяву залишено без руху та надано позивачці строк для усунення недоліків.

Ухвалою судді від 24.05.2024 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачам - відповіді на відзив.

Відповідачі у встановлений судом строк без поважних причин відзив на позов не надали, тому суд вирішив справу за наявними матеріалами у відповідності до ч.8 ст. 178 ЦПК України.

Ухвалою суду від 17.07.2024 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач в судовому засіданні не заперечували щодо задоволення позовних вимог. При цьому вказали, що вони проживали на день смерті батька ОСОБА_4 , у квартирі АДРЕСА_1 . При цьому, за характером роботи періодично виїжджали у іншу місцевість. Також, вказували, що не мають наміру оформлювати свої спадкові права після смерті батька ОСОБА_4 .

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно оцінивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 16.12.2019 року Деражнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькій області.

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру станом на 19.06.2024 року вбачається, спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 не заводилась.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 15.11.2002 року, виданого Хмельницьким Бюро технічної інвентаризації встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в рівних частках кожному.

Відповідно до рішення Деражнянської міської ради Хмельницької області №9 від 25.05.2016 року перейменовано міську вулицю Інтернаціональна на вулицю Івана Зубкова.

На день смерті ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_2 були зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Деражнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Позивачка та відповідачі у справі являються рідними дітьми померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу заведена спадкова справа №30/2024.

Згідно матеріалів вказаної спадкової справи, встановлено, що 10.04.2024 року із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 звернулася її дочка ОСОБА_1 .

Сини ОСОБА_5 - ОСОБА_3 та ОСОБА_2 15.04.2024 року подали нотаріусу заяви про відмову від прийняття спадщини.

Статтями 1216, 1217 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статях 1261-1265 цього Кодексу.

В силу ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно положень ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що своєчасно прийняв спадщину.

При цьому закон вимагає наявність саме фактичного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не саму реєстрацію місця проживання за адресою спадкодавця, що може бути відмінним один від одного. Державна реєстрація спадкоємця у житловому будинку спадкодавця не є беззаперечним доказом його постійного проживання разом із спадкодавцем на момент його смерті.

Саме таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2020 року (справа №355/832/17) та постанові від 19 травня 2021 року (справа №937/10434/19-ц), яка згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України має враховуватися судами при застосуванні норм права.

Як встановлено судом із наданих позивачем доказів, на момент смерті остання та відповідачі були зареєстровані спільно за однією адресою із спадкодавцем ОСОБА_4 .

Зі слів відповідачів, останні періодично, в зв`язку із характером роботи виїжджали за межі міста Деражня, проте вказане мало місце після смерті ОСОБА_4 та носило тимчасовий характер.

Доказів, які б вказували на протилежне, тобто постійне фактичне місце проживання відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 за будь-якими іншими адресами, які є відмінними від адреси останнього місця проживання спадкодавця ОСОБА_4 , позивачка суду не надала.

Крім того, судом не встановлено, що відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в строк передбачений ст.. 1270 ЦК України заявляли про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Виходячи із викладеного, суд констатує, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в силу ч.3 ст. 1268 ЦК України прийняли спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 . Обгрунтування обраного позивачем способу захисту, що полягає у необхідності спростити процедури оформлення спадкових прав після смерті обох батьків, суперечить нормам основного акту цивільного законодавства України, яким є Цивільний кодекс України та який врегульовує порядок відмови спадкоємців від спадщини, а тому у суду відсутні правові підстави для визнання відповідачів такими, що не прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 23, 81, 258, 259, 263-268, 273 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_3 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) про визнання осіб такими, що не прийняли спадщину залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 21.10.2024 року.

Суддя: Т. В. Ягодіна