Справа № 615/1311/24
Провадження № 2/615/321/24
УХВАЛА

01 липня 2024 року м. Валки

Суддя Валківського районного суду Харківської області Левченко А.М., розглянувши питання про відкриття провадження у справі

за позовом ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ),

ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 )

до Валківської міської ради Харківської області (місцезнаходження: 63002, Харківська область, м. Валки, вул. Харківська, 4а)

про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ

Позивачі звернулись до Валківського районного суду Харківської області із позовом, у якому просять:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_3 , в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/4 частини житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_3 , в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Перевіривши позовну заяву встановлено, що вона не відповідає вимогам ЦПК України, з огляду на наступне.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Позивач ОСОБА_1 просить визнати за собою право власності на ? частину житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_3 .

Водночас, у вимозі відсутнє зазначення, на яку саме частину житлового будинку ОСОБА_1 просить визнати право власності.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України визначено, що ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна.

У відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Національного стандарту №1 «Загальні Засади оцінки майна і майнових прав» №1440 від 10 вересня 2003 року ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Згідно частин 1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

В позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна на момент звернення до суду. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Позивачами надано довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості, в якій зазначено оціночну вартість об`єкта оцінки - 424 056,51 грн, оціночну вартість поліпшень - 391 220,65 грн, оціночну вартість земельної ділянки - 328 835,86 грн.

Позивачі визначають ціну позову як - 391 220,65 грн.

Суд не приймає до уваги вказану ціну позову та вважає, що вартість цього майна повинна документально підтверджуватись (технічним паспортом із зазначенням інвентаризаційної оцінки нерухомого майна на день звернення до суду або висновком експерта (суб`єктом оціночної діяльності) про вартість цього майна на день звернення до суду).

Таким чином, враховуючи наведені норми закону, позивачам у своїй позовній заяві необхідно зазначити ціну позову, яка залежить від актуальної оцінки, вартості оспорюваного майна на момент подання даного позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви (заяви) додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно

В позовній заяві позивач ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору як учасника бойових дій.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Слід звернути увагу, що зазначені пільги осіб з відповідним статусом розповсюджуються на позовні вимоги, які витікають з цих конкретних випадків. Для прикладу, Законом учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору у разі звернення до суду з позовом щодо незастосування пільг, визначених в Законі України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Проте, якщо ця ж особа, яка має статус учасника бойових дій, звертається до суду з позовними вимогами, наприклад, про розірвання шлюбу, поділ майна подружжя, судовий збір має бути сплачений на загальних підставах, оскільки у даному випадку такий позов не пов`язаний з порушенням права саме учасника бойових дій, а виникає з сімейних відносин, або захисту права власності.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом, і даний позов не пов`язаний з порушенням його права саме як учасника бойових дій.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про сплату судового збору або підстави звільнення від сплати судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд враховує предмет та підстави позову; перевіряє чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Аналогічну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19, постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №545/1149/17, постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №490/8128/17.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що заявлені позовні вимоги позивача ОСОБА_1 не пов`язані з його соціальним захистом як учасника бойових дій і правового захисту ветеранів війни, то він не звільняється від сплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви.

Відповідно до статті 1 зазначеного Закону, судовим збором є збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання до суду позовної заяви: - майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , у відповідності до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, має бути залишена без руху.

Для усунення недоліків даного позову позивачам необхідно:

- зазначити, на яку саме частину житлового будинку ОСОБА_1 просить визнати право власності в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- зазначити дійсну ціну позову, шляхом визначення вартості майна на момент звернення до суду з позовом (експертна грошова оцінка майна суб`єктом оціночної діяльності);

- надати документ про сплату судового збору ОСОБА_1 в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, пропорційно долі поданих ним вимог;

- надати документ про доплату (в разі необхідності) судового збору ОСОБА_2 в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, пропорційно долі поданих ним вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 185, 311, 260-261, 351-355 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_5 до Валківської міської ради Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків заяви у строк, встановлений судом, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку лише частині визначення розміру судових витрат, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Валківський районний суд Харківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. В іншій частині ухвала суду апеляційному оскарженню не підлягає.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження такої ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду та з інших поважних причин.

Суддя А.М. Левченко