04.07.2024
Справа № 331/5367/19
Провадження № 2-п/331/42/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2024 року м. Запоріжжя

Жовтневий районний суд м. Запоріжжя в складі:

головуючого судді : Жуковій О.Є.

за участю секретаря : Мироненко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 24 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_1 в травні 2024 року звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 24 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування заяви зазначив, що він не був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, не мав можливості надати суду відзив на позов, докази відсутності між ним та позивачем укладеного договору, а також надати заяву про пропуск позивачем строку позовної давності.

Відповідач в наданій заяві просив справу розглянути без його участі, наполягав на скасуванні заочного рішення.

Представник позивача в наданих запереченнях просив в задоволенні заяви відмовити через її необґрунтованість . Заяву просив розглянути у його відсутність.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 287 ЦПК України суд вважає можливим розглянути вказану заяву у відсутність осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання , оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом до п.2 ч.3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи , відповідачем надані докази того, що він не був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи , а докази, на які вони посилаються, зокрема, щодо пропуску позивачем строку позовної давності , мають суттєве значення для правильного вирішення справи по суті.

З урахуванням вищевикладеного , суд вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Також, у заяві про скасування заочного рішення відповідач просив здійснити поворот виконання рішення суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що зазначена заява не підлягає задоволенню на підставі нижченаведеного.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ч.2 ст.15 ЦК України).

Конституційний суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 року N 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала. Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням. Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі. За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі. Застосовуючи поворот виконання рішення суду, суд повинен зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим рішенням.

Поворот виконання рішення представляє собою повернення стягувачем боржнику всього, що ним було отримано за скасованим згодом рішенням з метою відшкодування боржнику збитків, завданих виконанням рішення. Отже, поворот виконання є процесуальною формою поновлення судом порушених прав боржника, що забезпечує можливість зворотного стягнення зі стягувача всього безпідставно отриманого ним за скасованим рішенням. З іншого боку, поворот виконання рішення є самостійним засобом захисту прав сторін, який повинен здійснюватись шляхом подання заяви про поворот виконання. Необхідність у повороті виконання судового рішення і поверненні сторін у первісне становище виникає тоді, коли рішення виконане, але згодом скасоване судом апеляційної чи касаційної інстанції, якщо цей суд закриває провадження у справі, залишає позов без розгляду, відмовляє в позові повністю або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.ЦПК України встановлено декілька варіантів вирішення судом питання щодо повороту виконання,одним і з яких є також прийняте рішення про закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду, відмовлення в позові повністю, задоволення позовних вимоги в меншому розмірі, при цьому таке рішення повинне бути прийняте за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами(ч.3 ст. 444 ЦПК України).

З аналізу змісту ч. 3ст. 444 ЦПК України вбачається, що підставою для повороту виконання рішення є, зокрема, скасування судового рішення з ухваленням протилежного за змістом судового рішення після його фактичного виконання.

В усіх інших випадках розгляд питань про повернення стягненого в порядку цивільного судочинства відбуватися не може.

Оскільки справа не вирішена по суті з ухваленням нового рішення у даній справі то поворот виконання здійснити неможливо.

При викладених обставинах, заява ОСОБА_1 про поворот виконання рішення не ґрунтується на вимогах закону і не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 284-287 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 24 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Заочне рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 24 лютого 2020 року у цивільній справі 331/5367/19 за позовом Комунального підприємства «Водоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості скасувати та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті з повідомленням сторін у приміщенні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя 07 серпня 2024 року на 10-00 годин.

Протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про скасування заочного рішення відповідач має право надіслати:1) суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

В задоволенні заяви в частині про повороту виконання рішення відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 04 липня 2024 року.

Суддя: О.Є. Жукова