ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8529/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" листопада 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.

за участю секретаря судового засідання Власенка Д.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «НАСК «Оранта», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих джерелом підвищеної небезпеки,-

ВСТАНОВИВ:

07.08.2024 до Дарницького районного суду м. Києва від позивача ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) надійшла позовна заява до Публічного акціонерного товариства «НАСК «Оранта» (далі - відповідач 1), ОСОБА_2 (відповідач 2, ОСОБА_2 ),третя особа: ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих джерелом підвищеної небезпеки.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Мицик Ю.С.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 29.08.2024 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 10.10.2024 на 12 год. 00 хв. (а.с. 113-115).

Ухвалою суду від 10.10.2024, яка занесена до протоколу підготовчого засідання, було відкладено розгляд справи на 14 год. 00 хв. 30.10.2024, у зв`язку із неявкою позивача та його представника (а.с. 177).

В підготовче засідання призначене на 30.10.2024 учасники справи не з`явились. Протокольною ухвалою суду було задоволено клопотання представника позивача адвоката Пількевич Т.А. та відкладено підготовче засідання у справі на 10 год. 30 хв. 19.11.2024 (а.с. 196).

В підготовче засідання призначене на 19.11.2024 позивач та його представник втретє не з`явились, про розгляд справи були повідомлені завчасно та належним чином.

Представник позивача адвокат Пількевич Т.А. про дату, час та місце підготовчого засідання була повідомлена шляхом доставки судових повісток до її особистого кабінету системи «Електронний суд» ЄСІТС (а.с. 120, 182, 207).

Відповідно до ст. 14 ЦПК України в судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частиною 5 ст. 130 ЦПК України визначено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Крім того, 18.11.2024 від представника позивача до суду надійшло клопотання, в якому адвокат просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату, оскільки вона приймає участь, у якості представника потерпілого у справі №752/22904/24, яка перебуває в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва (а.с. 202-204), що також свідчить про обізнаність представника позивача про дату та час підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача та його представника, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в підготовчому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в підготовче засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вищевказане узгоджується із правовими висновками викладеними у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Вищевказане узгоджується із правовими висновками викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21.

В разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05 червня 2020 року у справі за № 910/16978/19 та від 16 жовтня 2020 року у справі № 910/8816/19).

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, що узгоджується із позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу на те, що метою суду є забезпечити здійснення ефективного цивільного розгляду у максимально короткі строки, уникаючи безпідставних відкладень.

Для організації ефективного судочинства Рішенням Ради суддів України від 28 лютого 2020 року № 14 затверджено «Правила організації ефективного цивільного судочинства», які встановлюють, що звертаючись до суду з позовом, адвокат додає до нього повідомлення про дні та час, на які у нього вже заплановані судові засідання протягом строку, визначеного законом для відкриття провадження та проведення підготовчого судового засідання. У разі призначення в майбутньому інших справ на зазначені дні та час, адвокат повідомляє про це відповідного суддю.

Представник позивача, здійснюючи свою діяльність на професійній основі, жодного разу не вчинив відповідних заходів для узгодження дати підготовчого засідання, заявляючи клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 30.10.2024, не надав суду інформації про свою зайнятість в інших судових провадженнях.

Постановляючи ухвалу про залишення без розгляду позовних вимог у зв`язку з неодноразовою неявкою позивача та його представника в підготовчі засідання, судом прийнято до уваги те, що Законом України від 29.06.2023 внесено зміни до ст. 257 ЦПК України, пункт 3 частини 1 якої тепер визначає, що через повторну неявку позивача суд може залишити без розгляду позов і на стадії підготовчого провадження.

Враховуючи те, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, тричі поспіль на виклики суду не з`явилися, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку (частина друга статті 257 ЦПК).

Керуючись ст. ст. 223, 257, 258, 260, 261, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «НАСК «Оранта», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 про стягнення збитків, завданих джерелом підвищеної небезпеки - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 20.11.2024.

Суддя Ю.С. Мицик