Провадження № 2-п/522/157/24
Справа № 522/1502/13-ц
УХВАЛА

19 листопада 2024 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Бондар В.Я., розглянувши матеріали заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

До суду 13.11.2024 через систему «Електронний суд» (також 13.11.2024 здана до служби поштового зв`язку) надійшла заява представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, ухваленого 09 квітня 2013 року.

Матеріали справи разом з заявою передано судді 18.11.2024, у зв`язку з перебуванням у відпустці у період з 01.11.2024 по 15.11.2024.

Протягом робочого дня 18.11.2024 приміщення суду було відключене від подачі електроенергії.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Вимоги до форми і змісту заяви про перегляд заочного рішення містяться у ст. 285 ЦПК України.

Згідно ч.1-3 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення ухвалене 09 квітня 2013 року.

У клопотанні про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення, представник заявника зазначає, що 22.10.2024 відповідачка ознайомилася з матеріалами справи, тобто день вручення їй повного заочного рішення є 22.10.2024, а тому останнім днем на подання заяви є 11.11.2024. Заяву подано до суду 11.11.2024, однак у реєстрації заяви було відмовлено ймовірно через збій в роботі ЕСІТС, тому повторно направлено заяву 13.11.2024.

19.02.2013 та 12.03.2013 ОСОБА_1 отримала поштову кореспонденцію направлену судом, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.28, 34).

17.10.2024 представник заявника ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи та 22.10.2024 ознайомилася зі справою (а.с.67).

Також, до заяви про перегляд заочного рішення додано витяг з Автоматизованої системи виконавчого провадження, який сформований 26.09.2024.

Таким чином, під час розгляду справи ОСОБА_1 достеменно знала про існування судової справи, адже отримувала судову кореспонденцію, однак з 2013 року не цікавилася станом розгляду справи.

Крім того, сформований витяг 26.09.2024 свідчить про те, що станом на день його формування заявниця знала про існування виконавчого провадження відкритого на виконання заочного рішення від 09.04.2013.

Однак, представник заявника адвокат Гніздовська Г.М. не наводить підстав поважності не вчинення жодних дій заявницею з 19.02.2013, тобто день отримання судової повістки, також не наведено обґрунтувань строку звернення до суду з заявою про ознайомлення 17.10.2024, в той час як про існування виконавчого провадження був пошук інформації ще 26.09.2024.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Тож, за відсутності доказів поважності причин пропуску процесуального строку щодо всього періоду часу, заява про поновлення строку задоволенню не підлягає.

Наслідки подання заяви з пропуском строку звернення до суду, передбачені процесуальним законодавством.

До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що заявнику необхідно усунути недоліки заяви, а саме подати заяву про поновлення процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку з відповідними доказами на підтвердження своїх доводів.

Заяву про усунення недоліків необхідно надати до Приморського районного суду м. Одеси через канцелярію суду.

Керуючись ст.ст. 185, 258, 260, 285 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Встановити заявнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення заяви без руху надіслати заявнику.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Я.Бондар