Справа № 565/2520/24
Провадження № 2/565/642/24
У Х В А Л А

20 листопада 2024 року м. Вараш

Суддя Кузнецовського міського суду Рівненської області Зейкан І.Ю. вивчивши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алатир-Інвест» та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до ТзОВ «Алатир-Інвест» та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем до позовної заяви додана квитанція №5482-9871-5264-1003 від 18.11.2024 року про сплату судового збору в сумі 970 грн.

Предметом спору у справі, яка подана до суду, є звернення стягнення на предмет іпотеки, ціна позову 5 084 267,33 грн.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно зі статтею 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Така позиція суду узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі № 752/20263/19 (провадження № 61-14777св20).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір».

У відповідності до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем ОСОБА_1 , при зверненні до суду з даним позовом, було заявлено позовні вимоги майнового характеру, при цьому, ціна позову за попереднім розрахунком позивача складає 5 084 267 (п`ять мільйонів вісімдесят чотири тисячі двісті шістдесят сім) грн. 33 коп.

У відповідності до ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, поданої фізичною особою, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в даному випадку складає 15140,00 грн. та не перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте, у частині 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що при поданні до суду позовної заяви в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки позивачем поданий позов через систему «Електронний суд», сума судового збору, яка має бути ним сплачена це 12 112,00 грн.

Так як позивачем сплачена сума судового збору в розмірі 970 грн, отже, доплаті підлягає судовий збір у розмірі 11 142 грн. 00 коп. за вимогу майнового характеру.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст.ст.175,177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначається підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алатир-Інвест» та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, залишити без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви, позивачу слід у визначений строк подати до суду платіжний документ про доплату судового збору в сумі 11 142 грн. 00 коп. за вимогу майнового характеру. Реквізити для оплати судового збору: Отримувач коштів: ГУК у Рівн. Обл./Вараська міс./22030101, Код отримувача ( код за ЄДРПОУ):38012494, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0017471 або надати документи на підтвердження наявності у нього пільг щодо сплати судового збору.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.175,177, 185 України, ст.4 Закону України «Про судовий збір», суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алатир-Інвест» та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, який рахувати з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернеться позивачу.

Суддя І.Ю.Зейкан