Номер провадження по справі 2/387/44/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 жовтня 2024 року селище Добровеличківка
Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі
головуючого судді Майстера І.П.
за участі секретаря судового засідання Полюхович Т.А.
розглянувши у спрощеному провадженні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства "Страхова компанія" Уніка" до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ПАТ "НАСК Оранта" про стягнення виплаченого страхового відшкодування
У С Т А Н О В И В :
Стислий зміст позовних вимог позивача та позиції відповідача
Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення виплаченого страхового відшкодування в розмірі 6019,56 грн, яке стало результатом пошкодження автомобіля "Volkswagen" (д/н НОМЕР_1 ) внаслідок дорожньо-транспортної події, скоєної відповідачем.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ПрАТ "СК "Уніка" та ТОВ "Порше Лізинг Україна" був укладений договір добровільного комплексного страхування на транспорті №245001/4098/000391 від 31.07.2020, відповідно до якого страхувалася цивільно-правова відповідальність при використанні автомобіля "Volkswagen" (д/н НОМЕР_1 ).
05.03.2021 о 15:20 у місті Києві на розв`язці моста Патона за участю ОСОБА_1 , який керував автомобілем "Dacia" (д/н НОМЕР_2 ), сталася дорожньо-транспортна пригода з автомобілем "Volkswagen" (д/н НОМЕР_1 ), внаслідок чого обидва автомобілі отримали механічні пошкодження.
Отже, позивач вважає, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 1194 ЦК України має право вимагати виплати відповідачем різниці між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою у розмірі 6019,56 гривень. Оскільки відповідач ухиляється від вирішення спору в позасудовому порядку, позивач змушений звернутися до суду з відповідним позовом.
Представник позивача в судове засідання не з`явився надав до суду заяву про слухання справи за його відсутності, позовні вимоги підтримують та не заперечють щодо заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не з`явився про день, час та місце слухання справи неодноразово повідомлявся, повістки направлялися на дві зазначені в маиеріалах справи адреси, поштові конверти повернулись з відмітками «Адресат відсутній за вказаною адресою».
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ПАТ "НАСК Оранта" надали до суду заяву про слухання справи за їх відстуності, претезії до страховика відсутні.
Процесуальні дії суду
Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 15.08.2023 спрощене позовне провадження з повідомленням ( викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи .
Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 11.04.2024 залучено в якості як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ПАТ "НАСК Оранта".
Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07.08.2024, 22.08.2024 призначено слухання справи в режимі відеоконференцзв`язку.
Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 22.08.2024 витребувано докази.
Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 24.10.2024 постановлено про заочний розгляд справи та винесення заочного рішення суду.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
ІІ. Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
Суд за результатами вивчення та дослідження матеріалів справи доходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.
Як встановлено 31.07.2020 №245001/4098/0003691 між ПрАТ «СК «УНІКА» та ТОВ «Порше Лізинг Україна» було укладено Договір добровільного страхування транспортного засобу "Volkswagen" д/н НОМЕР_1 . Договір було укладено відповідно до Закону України «Про страхування» ( а.с.12-17).
Суд встановив, що 05.03.2021 о 15:20 у Києві, на розв`язці мосту Патона, через виникнення дорожньо-транспортної події з вини ОСОБА_1 , який керував автомобілем "Dacia" (д/н НОМЕР_2 ), сталося зіткнення з автомобілем "Volkswagen" (д/н НОМЕР_1 ). Внаслідок даної події обидва автомобілі отримали механічні пошкодження. Автомобіль "Volkswagen" (д/н НОМЕР_1 ) був застрахований у ПрАТ «СК «УНІКА» за Договором добровільного страхування наземного транспорту №245001/4098/000391 від 31.07.2020.
Внаслідок зазначеного ДТП було завдано шкоди власнику автомобіля "Volkswagen" д/н НОМЕР_1 , у зв`язку із чим складено протокол огляду транспортного засобу від 07.03.2021 ( а.с.20).
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно з принципом диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).
Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до вимог статті 1188 Цивільного кодексу України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме:
1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою;
2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується;
3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» та статті 993 Цивільного кодексу України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.
Відповідно до вимог статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно зі ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
Тобто, у таких правовідносинах відбувається передача (перехід) права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика. Нового зобов`язання з відшкодування збитків при цьому не виникає, оскільки відбувається заміна кредитора: потерпілий (страхувальник) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Отже, страховик виступає замість потерпілого у деліктному зобов`язанні.
До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Новий кредитор набуває прав та обов`язків свого попередника.
Відповідно, заміною кредитора деліктне зобов`язання не припиняється, оскільки відповідальна за спричинену шкоду особа свій обов`язок із відшкодування шкоди не виконала.
Таким чином, страхувальник, який зазнав майнової шкоди в деліктному правовідношенні, набув право вимоги відшкодування до заподіювача. У зв`язку з виплатою страхового відшкодування до страховика перейшло право вимоги (права кредитора, яким у деліктному зобов`язанні є потерпілий) до заподіювача у межах фактичних витрат.
Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 27 червня 2019 року, справа № 154/2094/16-ц, у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.
Тобто, страховик за договором обов`язкового страхування відповідає у межах страхового ліміту за мінусом фізичного зносу, а за решту безпосередній винуватець.
Таким чином, відповідно до статті 993 ЦК України та статті 27 Закону України «Про страхування», до ПрАТ «СК «Уніка» після виплати страхового відшкодування за договором майнового страхування в межах фактичних витрат перейшло право вимоги до особи, відповідальної за шкоду, в межах різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
Враховуючи зазначене, страховиком винуватця ПАТ "НАСК Оранта" здійснено виплату страхового відшкодування на користь страховика потерпілого ПрАТ «СК «Уніка» з вирухуванням зносу 3946 грн 71 коп., а тому у позивача виникло право вимоги до відповідача на відшкодування не виплаченої суми у розмірі 6019 гривень 71 копійку.
Тобто, у таких правовідносинах відбувається передача (перехід) права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика. Нового зобов`язання з відшкодування збитків при цьому не виникає, оскільки відбувається заміна кредитора: потерпілий (страхувальник) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Отже, страховик виступає замість потерпілого у деліктному зобов`язанні.
Таким чином, страхувальник, який зазнав майнової шкоди в деліктному правовідношенні, набув право вимоги відшкодування до заподіювача. У зв`язку з виплатою страхового відшкодування до страховика перейшло право вимоги (права кредитора, яким у деліктному зобов`язанні є потерпілий) до заподіювача у межах фактичних витрат.
Таким чином, зважаючи на викладене вище до ПрАТ «СК «УНІКА» перейшло право вимоги на отримання від винної особи компенсації матеріальної шкоди, заподіяної власнику автомобіля "Volkswagen" д/н НОМЕР_1 , внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 05.03.2021 в м. Києві.
Згідно з витягом перевірки чинності полісу внутрішного страхування поліс №202809344 на 05.03.2021 діючий, транспортний засіб НОМЕР_2 ( а.с.26).
На підставі викладеного та зважаючи на те, що відповідач не спростував доводи позивача, а також враховуючи, що суд ухвалює рішення на основі доказів, наявних у матеріалах справи, суд доходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача.
Пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, у разі часткового задоволення - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Крім того, відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, суд
Позов приватного акціонерного товариства "Страхова компанія" Уніка" до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ПАТ "НАСК Оранта" про стягнення виплаченого страхового відшкодування- задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 6 019 ( шість тисяч дев`ятнадцять) гривень 56 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» судовий збір в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 копійок.
В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються такі реквізити сторін та інших учасників справи:
відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній ;
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І.П.