УХВАЛА

21 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 752/19748/20

провадження № 61-13310ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Батюк Олег Олексійович на постанову Київського апеляційного суду від 03 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Соболєва Вікторія Леонідівна про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила суд визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 13 січня 2020 року між ОСОБА_1 від імені якої на підставі довіреності діяв ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Соболєвою В. Л., зареєстрований в реєстрі за № 6 та визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 31 січня 2024 року, позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 13 січня 2020 року між ОСОБА_1 від імені якої на підставі довіреності діяв ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Соболєвою В. Л., зареєстрований в реєстрі за № 6. Визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 03 вересня 2024 року, апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 31 січня 2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

02 жовтня 2024 року через підсистему Електронний Суд представник ОСОБА_1 - адвокат Батюк О. О. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 03 вересня 2024 року, в якій просив скасувати оскаржуване рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції або направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки заявником в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 102,00 грн.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Предметом касаційного оскарження є судове рішення яке містить вимоги немайнового характеру (визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири) та майнового характеру (визнання права власності на квартиру).

З урахуванням статей 4, 6 Закону України «Про судовий збір» та положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», судовий збір має бути розраховано за формулою: ((1% вартості спірного майна (квартири) х 200%) + (2 102 х 0,4 х 200%)) х 0,8.

Касаційна скарга відомостей про вартість спірного майна не містить, а матеріали цивільної справи № 752/19748/20 на час вирішення питання про відкриття касаційного провадження в розпорядженні Верховного Суду відсутні.

Заявником подано клопотання, в якому просить звільнити її від сплати судового збору або розстрочити його сплату до закінчення розгляду справи у суді касаційної інстанції.

За правилами статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням звільнити від сплати судового збору, якщо: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

На підтвердження майнового стану заявник надала суду довідку форми ОК-5 Пенсійного фонду України від 01 жовтня 2024 року № 3224 8222 2588 5202 про доходи за період з 2007 року по 2019 рік.

Однак вказаний документ сам по собі не підтверджує наявність обставин передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір» та не свідчать про відсутність інших джерел доходів, зокрема, одержання доходів від майна, наявність самого майна, що зумовлює обов`язок власника у його утримані, відкриття банківських рахунків (депозитних), тощо.

За наведених обставин Верховний Суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, тому відмовляє у задоволенні клопотання.

Таким чином, для встановлення розміру доходів за попередній календарний рік заявник має можливість надати відомості (довідку) із Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованих та/або отриманих доходів ОСОБА_1 за 2023 рік, яку можливо отримати, зокрема і онлайн через веб-портал «Дія» https://diia.gov.ua/services/dovidka-pro-dohodi.

Питання про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, зменшення його розміру або відстрочення сплати буде вирішено судом після надання документів про розмір доходу заявника за попередній (2023) рік.

Отже недоліки касаційної скарги необхідно усунути шляхом надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі обчисленому згідно частини другої статті 176 ЦПК України та роз`яснень, викладених в цій ухвалі, або документів, що підтверджують підстави для відстрочення або звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, зокрема документів про розмір доходу заявника за повний попередній (2023) рік.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору розрахованого виходячи із ціни позову з урахуванням роз`яснень викладених в цій ухвалі та вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір», або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Касаційна скарга подана в електронній формі, проте доказів надсилання листом з описом вкладення касаційної скарги іншим учасникам справи заявником не надано, як не надано і відомостей про доставку їм документів до електронного кабінету в підсистемі Електронний Суд чи вручення особисто під підпис.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи касаційної скарги з додатками або доказів доставки їм касаційної скарги з додатками до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний суд.

Згідно частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Батюк Олег Олексійович на постанову Київського апеляційного суду

від 03 вересня 2024 року у справі № 752/19748/20 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 та/або її представнику копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян