1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 333/3396/24 2/335/2827/2024
про залишення позовної заяви без руху
11 липня 2024 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Романько О.О., розглянувши цивільну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» подану через представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
Відповідно до ухвали судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя Наумової І.Й. до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» подана через представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором на загальну суму 21 512,54 грн. та судових витрат.
При вирішенні питання про відкриття провадження по справі, судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху.
Принцип диспозитивності цивільного судочинства, визначений у ст. 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
При зверненні до суду позивач самостійно визначає предмет позову, його підстави, коло відповідачів. До обов`язків суду входить установлення обґрунтованості позову який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Тлумачення пунктів 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України дає підстави зробити висновок, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Згідно п. 3, 8, 9, 10 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
На підставі ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Стаття 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.
Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі.
Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.
Стаття 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Як зазначив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.26 Постанови № 10 від 17.10.2014 зі змінами «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви містили відомості про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного документу (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22 (зі змінами).
Так, звертаючись з позовною заявою 11.04.2024 позивач додав до позову платіжну інструкцію № 171 від 29 березня 2024 року на суму 2 422,40 грн., в якій зазначено платником такого збору ТОВ «Діджи Фінанс» та вказано, що судовий збір сплачується за позовом ТОВ «Діджи Фінанс», тобто платником виступає зовсім інша юридична особа ніж позивач та не містить відомостей про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір.
Отже, суд звертає увагу на те, що до позовної заяви, яка надійшла до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя 08.07.2024 позивачем товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» звертаючись з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, долучило неналежне платіжне доручення № 171 від 29.03.2024 по сплаті судового збору.
За таких встановлених обставин питання щодо сплати позивачем судового збору саме в даній цивільній справі підлягає уточненню та виконанню вимог законодавства щодо цього згідно діючих норм на момент звернення з цим позовом.
Реквізити для сплати судового збору:
Окремо суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до позовної заяві позивач зазначив, що 12.04.2018 між ТОВ «Авентус Україна» та ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» укладено договір факторингу № 1 на підставі чого відбулося відступлення права вимоги в тому числі за договір про надання фінансового кредиту № 632815 від 16.02.2019, за яким ТОВ «ФК Довіра та Гарантія» набуло права кредитора стосовно відповідача.
Тобто за змісту позову вбачається, що договір укладений 16.02.2019 між ТОВ «Авентус Україна» та відповідачем укладений на рік пізніше після укладення договору факторингу, на підставі якого відбулося відступлення права вимоги позивачу.
Таким чином, на виконання вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, представнику позивача необхідно в позовній заяві навести виклад обставин, якими обґрунтовують свої позовні вимоги, а саме враховуючи зазначену дату (час) укладення договору факторингу 12.04.2018, тоді як кредитний договір ТОВ «Авентус Україна» укладений з ОСОБА_2 від 16.02.2019 року. Навести умови та договірні підстави складення Реєстру прав вимог № 20 від 11.06.2019 з посиланням на договір факторингу від 12.04.2018.
Додатково, позов містить відомості про розрахунок заборгованості (наявний у додатках), що був складений на дату укладення договору відступлення права вимоги № 1 від 12.04.1018.
Разом з тим, яким чином міг бути складений такий розрахунок при умові укладення самого кредитного договору тільки 16.02.2019, залишається незрозумілим. Доданий до позову розрахунок не містить взагалі дати, коли він був складений, а лише посилання, що «станом на дату відступлення прав вимоги».
Разом з зазначеним розрахунком до позовної заяви також долучено розрахунок заборгованості основної суми боргу за договором за період з 31.03.2021 по 29.03.2024 на суму 14 280,00 грн. При цьому, в картці обліку договору (розрахунок заборгованості) основний борг обліковується в розмірі 7000 грн. Графік розрахунків, якій є додатком до договору про надання фінансового кредиту № 632815 від 16.02.2019, містить відомості про дату повернення кредиту 18.03.2019, суми кредиту 7000 грн. та суми нарахованих процентів 2835 грн., всього разом до сплати 9835,00 грн.
Представнику позивача необхідно навести детальний розрахунок заборгованості з огляду на зазначені обставини та з врахуванням положень розділу 4 договору про надання фінансового кредиту від 16.02.2019.
Окремо, суд звертає увагу на те, що доданий до позовної заяви список відправлень містить посилання на замовника послуг «Укрпошти» яким виступає ТОВ «Діджи Фінанс», а не позивач, що також підлягає уточненню за даною справою. Тобто, навести обґрунтування, яке взагалі має відношення до цієї цивільної справи за позовною заявою ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитом, ТОВ Діджи Фінанс».
Також, згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Суд вважає необхідним зазначити, що 18.10.2023 був введений у дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» № 3200-IX від 29.06.2023 року.
Зазначений закон передбачає обов`язкову наявність електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі з 18.10.2023 року, зокрема, для адвокатів (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).
В частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, введено в дію 20.02.2024.
Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.
Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
За правилами встановленими ч. 8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Згідно чч. 5-8 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.
Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.
Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.
Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Уповноважений представник позивача - адвокат Міньковська А.В., якою підписано позовну заяву, подала її через електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі. При цьому, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача, представника позивача та відповідача.
Таким чином, зазначені недоліки також підлягають усуненню.
З огляду на зазначене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, а також привести позовну заяву у відповідність до ст. 175, 177 ЦПК України з урахуванням наведених вище правових норм.
Відповідно до ч. 1- ч. 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» подану через представника ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.
Надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк позов буде повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.О. Романько