Провадження № 2/761/2896/2024
У Х В А Л А

10 липня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Саадулаєва А.І.,

за участі секретаря Лишняк А.О.,

від позивача:представник ОСОБА_1 ,

від відповідача: представник ОСОБА_2 ,

від третьої особи: представник ОСОБА_3 ,

розглядаючи клопотання позивача, про проведення судової експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 , про стягнення матеріальних та моральних збитків,

встановив:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , про стягнення матеріальних та моральних збитків.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Саадулаєву А.І.

Предметом позову є стягнення 261875,60 грн. матеріальних та моральних збитків.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28.08.2023 року відкрито провадження у справі.

В судовому засіданні, яке відбулось 13.03.2024 року, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва, занесеною до протоколу судового засідання, суд залучив до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).

В судовому засіданні, яке відбулось 10.07.2024 року, представником позивача подано до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити наступне питання:

1. Який розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири за адресою: АДРЕСА_2 внаслідок залиття?

В судовому засіданні, яке відбулось 10.07.2024 року, представник відповідача просив відкласти розгляд справи для укладання мирової угоди, а також просив призначити експертизу в КНДІСЕ.

В судовому засіданні, яке відбулось 10.07.2024 року, представник третьої особи не заперечив проти задоволення клопотання.

Клопотання мотивоване тим, що у справі наявні два різних висновку експертів з оцінки збитків, від відповідача та від позивача, які суперечать один одному, задля встановлення точного розміру збитків, завданих майну, просить призначити судову будівельно-технічну експертизу.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи, виходячи з наступного.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Суд, вважає, що для забезпечення сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи слід задовольнити.

Окрім того, наведені обставини мають значення для справи, стосуються предмета і підстав спору та потребують спеціальних знань, тому у справі слід задовольнити клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Питання, яке поставлено заявником на вирішення експертів, має доказове значення у даній справі і потребує спеціальних знань.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Для з`ясування обставин, що мають значення для даної справи, з метою вирішення справи та винесення законного і обґрунтованого рішення, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Суд вважає, що призначення судової будівельно-технічної експертизи у даній цивільній справі, враховуючи предмет спору, є необхідним. Питання, які визначені стороною по справі та на які потрібна відповідь, є достатніми.

Відповідно до ч.1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно ч.3 ст.103 ЦПК України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Так, як для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Проведення судової будівельно-технічної експертизи доручити експертам Державного підприємства «Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи» (, адреса: 01133, Україна, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок, 26).

Суд відхиляє доводи представника відповідача про необхідність проведення експертизи у КНДІСЕ, як необґрунтовані та недоведені.

Керуючись ст.ст. 103, 104, 109, 252, 258 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Клопотання представника позивача, про призначення судової будівельно-технічної експертизи - задовольнити.

Призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:

1. Який розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири за адресою: АДРЕСА_2 внаслідок залиття?

Проведення судової будівельно-технічної експертизи прошу доручити експертам Державного підприємства «Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи» (, адреса: 01133, Україна, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок, 26).

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

В розпорядження експертів направити матеріали цивільної справи №761/24807/23.

Покласти на сторін обов`язок подати експертам всі необхідні матеріали та документи, роз`яснивши положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Роз`яснити сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, згідно якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_2 ), який попередньо оплачує проведення експертизи в розмірі, згідно за повідомлення експертної установи.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Про результати виконання даної ухвали повідомити суд негайно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Суддя: