КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-з/947/421/24
УХВАЛА

05.07.2024

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Петренка В.С.

за участю секретаря Торгонської В.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

11.06.2024 року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, в якій просить стягнути з ОСОБА_2 майнову шкоду у розмірі 96909,32 грн., витрати на проведення експертизи у розмірі 15000,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 50000,00 грн.

Одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 було надано заяву про забезпечення позову, в якій ОСОБА_1 просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 48,7 кв.м., житловою площею 29,4 кв.м., яка належить ОСОБА_2 .

В обґрунтування наданої заяви ОСОБА_1 посилається на те, що 19.04.2024 року трапилося залиття належної їй квартири за адресою: АДРЕСА_2 , чим було спричинено їй значну майнову шкоду у розмірі 96909,32 грн. та збитки у розмірі 15000,00 грн. у зв`язку із проведенням експертизи. Вказану шкоду було заподіяно з винних дій або бездіяльності відповідача по справі ОСОБА_2 , оскільки залиття її квартири відбулося з квартири АДРЕСА_3 , яка належить останньому. За таких обставин, оскільки позов носить майновий характер і метою позову є відшкодування шкоди, вважає, що необхідно вжити заходи забезпечення позову, які забезпечать належний захист її прав та зроблять можливим у подальшому відновлення порушених прав позивача і вважає, що це є найбільш оптимальним способом захисту її прав, тому просить накласти арешт на вказану квартиру відповідача.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 05.07.2024 року булоприйнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження.Призначено судове засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Суд, проаналізувавши матеріали справи, вважає, що заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 звернулася до суду з відповідним позовом, оскільки винними діями або бездіяльністю відповідача по справі ОСОБА_2 було спричинено майнову шкоду належному їй нерухомому майну, у зв`язку із залиттям квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить їй.

Так, позивач вказує, що залиття її квартири відбулося з квартири АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_2 .

Позивач вказує, що їй було спричинено майнову шкоду в розмірі 96909,32 грн. та збитки у розмірі 15000,00 грн. у зв`язку із проведенням експертизи.

За таких обставин, оскільки позов носить майновий характер і метою позову є відшкодування шкоди, позивачка вважає, що необхідно вжити заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно положень ч.ч.1, 2 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Разом з тим, ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про забезпечення позову, в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 48,7 кв.м., житловою площею 29,4 кв.м., яка належить ОСОБА_2 .

При цьому, у наданій заяві про забезпечення позовуОСОБА_1 не наведено відповідне обґрунтування та не надано доказів того, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 48,7 кв.м., житловою площею 29,4 кв.м., яка належить ОСОБА_2 , не є співмірними із заявленими позовними вимогами, істотним чином можуть порушувати права гарантовані Конституцією України та Законами України відповідача, а тому суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, поданої по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцятиднів з дня її складення.

Суддя Петренко В. С.