Справа № 368/951/24
Провадження № 2-о/368/44/24
У Х В А Л А

Іменем України

про залишення без розгляду

"07" жовтня 2024 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

За участі:

Заявник - ОСОБА_1

Представник заявника - адвокат Клапчук Ф.П.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик Київської області в залі суду справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи, - другий відділ ІНФОРМАЦІЯ_1 , в/ч НОМЕР_1 , - про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, суд, -

В С Т А Н О В И В :

14.06.2024 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи, - другий відділ ІНФОРМАЦІЯ_1 , в/ч НОМЕР_1 , - про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, в прохальній частині якої (а.с., 3) заявник просила суд винести рішення, на підставі якого:

1. Встановити факт постійного проживання в період з 18.09.2017 р. по 31.05.2024 р. однією сім`єю без реєстрації шлюбу як чоловіка та жінки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вимоги, викладені в прохальній частині, заявник ОСОБА_1 в мотивувальній її частині (а.с., 1 - 3) обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами права:

- як стверджує заявник - вона - ОСОБА_1 проживала спільно однією сім`єю з ОСОБА_2 .

Так, 11.06.1988 року Заявник та ОСОБА_2 уклали шлюб, що був зареєстрований Кагарлицьким районним відділом РАЦС Київської області, актовий запис про шлюб № 48.

Заявник і ОСОБА_2 мають двох спільних дітей:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

В подальшому шлюб між Заявником і ОСОБА_2 згідно рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 18.09.2017 р. було розірвано, проте вони продовжували проживати спільно як чоловік і дружина, мати спільний побут і господарство, взаємні права і обов`язки, тобто продовжували мати сім ю. Вказані обставини Заявник може підтвердити актом депутата Кагарлицької міської ради та показаннями свідків. Крім того, факт спільного проживання Заявника і ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 , - підтверджується копіями паспортів Заявника і ОСОБА_2 , в яких адреса місця реєстрації збігається.

ОСОБА_2 походив військову службу у складі в/ч НОМЕР_1 як стрілець-помічник гранатометника 1 єгерського відділення єгерського взводу 6 єгерської роти 2 єгерського батальйону в/ч НОМЕР_1 .

28.08.2023 року ОСОБА_2 склав довіреність на ім`я Заявника, посвідчену приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Руденком A.B. за № 1170, якою уповноважив останню бути його представником у центральних та інших органах державної влади (виконавчої, законодавчої та судової) та місцевого самоврядування з усіх без винятку питань, що його стосуватимуться. Тобто у всіх питаннях, що стосувалися його особисто, ОСОБА_2 довірив Заявнику бути його представником та діяти від його імені та в його інтересах.

31.05.2024 року ОСОБА_2 зник безвісти під час виконання бойового завдання по захисту Батьківщини в районі населеного пункту Новоселівка Перша Покровського району Донецької області, про що Заявник отримала сповіщення від ІНФОРМАЦІЯ_1 від 03.06.2024 року №2/2422.

ОСОБА_1 має право на отримання соціальної допомоги як фактична дружина зниклого безвісти ОСОБА_2 .

Для отримання виплат та іншої допомоги від держави у Заявника виникла необхідність встановити факт постійного проживання з ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, тобто як чоловік і дружина.

Встановлення фактів, що мають юридичне значення, здійснюється судом в порядку окремого провадження.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, - не є вичерпним.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно із частиною другою статті 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ст. 316 ЦПК України, заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, - подається до суду за місцем її проживання.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, - не є вичерпним. Зокрема, згідно з пунктом 5 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення зін звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було гідмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачене іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Зазначає, що іншого порядку встановлення факту проживання чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу, крім судового, - не передбачено.

Згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2024 у справі № 560/17953/21, - справи про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу із загиблим військовослужбовцем підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства незалежно від мети звернення до суду (зокрема, підтвердження соціального статусу дія призначення та виплати одноразової грошової допомоги сім`ї рійськовослужбовця) і наявності в заявника певних цивільних прав та обов язків чи виникнення публічно-правових спорів із суб`єктами владних повноважень.

Отже, дана заява підлягає розгляду судом загальної юрисдикції та без встановлення факту постійного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу зі зниклим безвісти ОСОБА_2 . Заявник не може реалізувати свої права на отримання допомоги від держави та інші права, пов`язані зі зникненням безвісти та можливої загибелі її чоловіка ОСОБА_2 від час виконання обов`язків військової служби із захисту Батьківщини.

На підставі викладеного ще та керуючись статтями 315, 316 ЦПК України, - заявник просила суд винести судове рішення, на підставі якого задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині заяви.

14.06.2024 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Київської області Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/951/24, провадження № 2-о/368/44/24., ( а.с., 29).

25.06.2024 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 315, 316, 318 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, прийнято процесуальне рішення про слухання справи в порядку окремого провадження, призначено слухання справи на 11 год. 00 хв. 23.07.2024 року, (а.с., 30).

23.07.2024 року слухання справи відкладено на 09 год. 00 хв. 09.09.2024 року в зв`язку з неявкою в судове засідання представників заінтересованих осіб, ( а.с., 35 - 36).

07.08.2024 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області від представника заінтересованої особи, - в/ч НОМЕР_1 , надійшов відзив (а.с., 48 -51) наступного змісту:

- На розгляді Кагарлицького районного суду Київської області перебуває цивільна справа № 368/951/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , військова частина НОМЕР_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

Заявник просить суд встановити факт постійного проживання в період з 18.09.2017 р. по 31.05.2024 р., однією сім`єю без реєстрації шлюбу як чоловіка та жінки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3

Військова частина НОМЕР_1 вважає, що вимоги викладені у заяві ОСОБА_1 є безпідставними та необгрунтованими, тому у задоволенні заяви слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до частин другої та четвертої статті 3 СК України сім' ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права і обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року N 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т. п.

Згідно з частин першої та другої статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім' єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя. Відповідно до частини першої статті 36 цього Кодексу шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя.

Встановлення факту проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу передбачає доведення перед судом факту їх спільного проживання, наявності у них спільного побуту, виникнення між ними у зв`язку із цим взаємних прав та обов`язків, притаманних подружжю.

Під спільним проживанням слід розуміти постійна фактичне мешкання чоловіка та жінки за однією адресою, збереження ними у такому житлі переважної більшості своїх речей, зокрема щоденного побутового вжитку, сприйняття ними цього місця проживання як свого основного, незалежно від того, що будь-хто із них за особливістю своєї роботи/служби зумовлений тривалий час бути відсутнім за цим місцем проживання (несення військової служби, вахтовий метод роботи).

Спільний побут, в свою чергу, передбачає ведення жінкою та чоловіком спільного господарства, наявність спільного бюджету, витрат, придбання майна для спільного користування, в тому числі за спільні кошти та внаслідок спільної праці, спільна участь в утриманні житла, його ремонт, спільне харчування, піклування чоловіка та жінки один про одного/надання взаємної допомоги тощо.

До прав та обов`язків, притаманних подружжю, слід віднести, зокрема, але не виключно, існування між чоловіком та жінкою, реалізацію ними особистих немайнових прав, передбачених главою 6 СК України, тощо. При цьому має бути встановлена і доведена саме сукупність вказаних усталених обставин та відносин, оскільки самі по собі, наприклад, факти перебування у близьких стосунках чоловіка та жінки або спільна присутність їх на святах, або пересилання коштів, або періодичний спільний відпочинок, або проживання за однією адресою, факт реєстрації за такою адресою при відсутності інших наведених вище ознак не можуть свідчити, що між чоловіком та жінкою склались та мали місце усталені відносини, притаманні подружжю.

Згідно з частиною третьою статті 12 та частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справу, (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України).

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість,, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14- 400цс19) Велика Палата Верховного Суду вказала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.

18 вересня 2017 року рішенням Кагарлицького районного суду від 18.09.2017 року шлюб між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 розірвано. При ухваленні вказаного рішенні судом було встановлено, що сімейне життя погіршилося, позивач ( ОСОБА_1 ) не підтримує з чоловіком шлюбно-сімейних відносин, по причині конфліктів і сварок, втрати почуття любові, поваги один до одного на грунті вживання відповідачем алкогольних напоїв. Примирення не можливе.

Ініціатором розірвання шлюбу була саме ОСОБА_1 , яка 18.09.2017 р. в судовому засіданні позов підтримала та наполягала, що сімейні відносини припиненні.

Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

За таких обставин припинення сімейних відносин між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 з 18.09.2017 року, - встановлено рішенням суду у цивільній справі, та доказуванню не підлягає. Разом з тим, заявник не надає належних та допустимих доказів, що сімейні відносини були поновлені та з якого часу. Тому вимога заявника про встановлення факту спільного проживання з 18.09.2017 року є безпідставною та не доведеною.

Заявник посилається на те, що обставини спільного проживання, наявність спільного побуду підтверджуються актом депутата Кагарлицької міської ради та свідками. При цьому жодних доказів щодо спільного побуту та господарства, заявником суду не надано. Факт спільного проживання, сам по собі, без доведення факту ведення спільного господарства, наявності спільного бюджету та взаємних прав і обов`язків, притаманних подружжю, не може свідчити про те, що між сторонами склались та мали місце, протягом вказаного періоду часу, усталені відносини, які притаманні подружжю. Також Акт обстеження не може бути належним та допустимим доказом спільного проживання та ведення спільного господарства, оскільки депутат місцевої ради не наділений таким повноваженнями законодавством. Відсутні будь-які реквізити, а саме місце складення, дата складення. Відсутній опис домогосподарства та обставин, які б давали підстави вважати, що ОСОБА_1 і ОСОБА_2 спільно проживали, вели спільне господарства та мали взаємні права і обов`язки. Не вказані будь-які дані осіб, які були присутні при обстеженні, не засвідчені їх підписи, не вказані ідентифікуючі їх документи.

Не свідчить про спільний побут та господарство видана довіреність на ім`я заявника.

Отже, для встановлення факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу необхідні докази: ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат. Доказів, які б доводили вказані обставини заявником не надано, а показання свідків не можуть бути єдиною підставою для встановлення вказаного факту.

Подібні правові висновки зроблено у постановах Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 129/2115/15-ц, від 07 листопада 2022 року у справі № 216/2651/21.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою.

Заявник вказує, що має право на отримання соціальної допомоги, як фактична дружина зниклого безвісти ОСОБА_2 для отримання виплат та іншої допомоги від держави у заявника виникла необхідність встановити факт постійного проживання з ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, тобто як чоловік і дружина.

Згідно п. 7 Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовців, захоплених у полон або заручниками, а також інтернованих у нейтральних державах або безвісно відсутніх, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.07.2016 № 884 (далі - Порядок №884) виплата грошового забезпечення здійснюється таким членам сімей військовослужбовців: дружині (чоловіку), а в разі її (його) відсутності - повнолітнім дітям, які проживають разом з нею (ним), або законним представникам (опікунам, піклувальникам) чи усиновлювачам неповнолітніх дітей (інвалідів з дитинства - незалежно від їх віку), а також особам, які перебувають на утриманні військовослужбовців, або батькам рівними частками, якщо військовослужбовці не перебувають у шлюбі і не мають дітей.

Заявник, достовірно знаючи, що шлюб між нею та ОСОБА_2 розірвано, що у неї відсутні підстави для отримання виплат, звернулась із заявою до командира військової частини НОМЕР_1 про виплату їй грошового забезпечення та інших виплата при цьому надала недостовірні дані, а саме недійсне свідоцтво про укладення шлюбу. З цього випливає висновок, що заявник має на меті в будь-який спосіб отримувати виплати, не зважаючи на те, що права на такі не має.

Слід звернути увагу, що заявник не надає доказів відсутності інших осіб, які б мали право на отримання виплат, передбачених Порядком № 884, а вважає, що лиш вона має на це право.

Разом з тим, вважаємо, що передчасним є встановлення факту спільного проживання, без відповідного статусу ОСОБА_2 . Тобто ОСОБА_2 - вважається зниклим безвісті, а не загиблим чи оголошеним безвісно відсутнім, тому вирішувати питання про спільне проживання, без нього або його представника, - є недоречним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 178 ЦПК України, - представник заінтересованої особи просить суд:

1. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , військова частина НОМЕР_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

2. Розглядати дану справу за відсутності представника військової частини НОМЕР_1 .

09.09.2024 року Кагарлицькимрайонним судом допитано свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , оголошено перерву за клопотанням заявника до 09 год. 00 хв. 18.09.2024 року, ( а.с., 62 - 65).

18.09.2024 року в слуханні справи за клопотанням представника заявника оголошено перерву до 09 год. 00 хв. 03.10.2024 року, ( а.с., 100).

03.10.2024 року в слуханні справи оголошено перерву до 17 год. 00 хв. 07.10.2024 року за клопотанням представника заявника, ( а.с., 131).

В судовому засіданні, яке відбулося 07.10.2024 року, заявник ОСОБА_1 , вимоги, викладені в заяві, - підтримала, та просила їх задовольнити.

В судовому засіданні, яке відбулося 07.10.2024 року, представник заявника ОСОБА_1 , - адвокат Клапчук Ф.П., - вимоги, викладені в заяві, - підтримав та просив їх задовольнити, обгрунтовував свою правову позицію щодо задоволення вимог, викладених в прохальній частині заяви, - обставинами справи, та нормами права, які вказані в мотивувальній частині заяви.

В судове засідання, яке відбулося 07.10.2024 року, представник заінтересованої особи, - ІНФОРМАЦІЯ_1 , - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява представника даної заінтересованої особи, в якій представник просить суд слухати справу без його участі, щодо вирішення питання, - покладається на розсуд суду.

В судове засідання, яке відбулося 07.10.2024 року, представник заінтересованої особи, - в/ч НОМЕР_1 , - не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява представника даної заінтересованої особи, в якій представник просить суд слухати справу без його участі, щодо вирішення питання, - категорично заперечує проти задоволення вимог, викладених в заяві.

Суд, вислухавши заявника, представника заявника, які вимоги, викладені в заяві, - підтримали та просили їх задовольнити, дослідивши матеріали справи, (в т.ч. врахувавши письмове заперечення заінтересованої особи, - військової частини), приходить до висновку щодо залишення заяви ОСОБА_1 - без розгляду, - шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу (з постановленням в нарадчі кімнаті), обгрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права:

- як стверджує заявник - вона - ОСОБА_1 проживала спільно однією сім`єю з ОСОБА_2 .

Так, 11.06.1988 року Заявник та ОСОБА_2 уклали шлюб, що був зареєстрований Кагарлицьким районним відділом РАЦС Київської області, актовий запис про шлюб № 48.

Заявник і ОСОБА_2 мають двох спільних дітей:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

В подальшому шлюб між Заявником і ОСОБА_2 згідно рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 18.09.2017 р. було розірвано, проте вони продовжували проживати спільно як чоловік і дружина, мати спільний побут і господарство, взаємні права і обов`язки, тобто продовжували мати сім ю. Вказані обставини Заявник може підтвердити актом депутата Кагарлицької міської ради та показаннями свідків. Крім того, факт спільного проживання Заявника і ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 , - підтверджується копіями паспортів Заявника і ОСОБА_2 , в яких адреса місця реєстрації збігається.

ОСОБА_2 походив військову службу у складі в/ч НОМЕР_1 як стрілець-помічник гранатометника 1 єгерського відділення єгерського взводу 6 єгерської роти 2 єгерського батальйону в/ч НОМЕР_1 .

28.08.2023 року ОСОБА_2 склав довіреність на ім`я Заявника, посвідчену приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Руденком A.B. за № 1170, якою уповноважив останню бути його представником у центральних та інших органах державної влади (виконавчої, законодавчої та судової) та місцевого самоврядування з усіх без винятку питань, що його стосуватимуться. Тобто у всіх питаннях, що стосувалися його особисто, ОСОБА_2 довірив Заявнику бути його представником та діяти від його імені та в його інтересах.

31.05.2024 року ОСОБА_2 зник безвісти під час виконання бойового завдання по захисту Батьківщини в районі населеного пункту Новоселівка Перша Покровського району Донецької області, про що Заявник отримала сповіщення від ІНФОРМАЦІЯ_1 від 03.06.2024 року № 2/2422.

ОСОБА_1 має право на отримання соціальної допомоги як фактична дружина зниклого безвісти ОСОБА_2 .

Для отримання виплат та іншої допомоги від держави у Заявника виникла необхідність встановити факт постійного проживання з ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, тобто як чоловік і дружина.

Отже, - судом достеменно встановлено, що факт, на встановленні якого наполягає ОСОБА_1 , - потрібен їй для отримання грошових витрат, які, в свою чергу, - повинна буде здійснювати заінтересована особа, - військова частина № НОМЕР_1 , яка в свою чергу, - заперечує проти задоволення заяви, а тому, як на думку суду, - вбачається спір про право, що, в свою чергу, - не дає змогу суду надалі розглядати вимоги заявника ОСОБА_1 в порядку окремого провадження, так як даний спір (з огляду на фактичні обставини справи та правовідносини, встановлені судом в судовому засіданні), - слід розглядати в порядку позовного провадження, - огляду також на наступні норми права:

- згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, - не є вичерпним, - що випливає з ч. 3 ст. 293 ЦПК України.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Дійсно, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення того чи іншого факту;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення зін звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було гідмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачене іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Дійсно, - іншого порядку встановлення факту проживання чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу, крім судового, - не передбачено.

Згідно з постановою Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2024 у справі № 560/17953/21, - справи про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу із загиблим військовослужбовцем підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства незалежно від мети звернення до суду (зокрема, підтвердження соціального статусу дія призначення та виплати одноразової грошової допомоги сім`ї рійськовослужбовця) і наявності в заявника певних цивільних прав та обов язків чи виникнення публічно-правових спорів із суб`єктами владних повноважень.

Згідно п. 7 Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовців, захоплених у полон або заручниками, а також інтернованих у нейтральних державах або безвісно відсутніх, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.07.2016 № 884 (далі - Порядок №884), - виплата грошового забезпечення здійснюється таким членам сімей військовослужбовців: дружині (чоловіку), а в разі її (його) відсутності - повнолітнім дітям, які проживають разом з нею (ним), або законним представникам (опікунам, піклувальникам) чи усиновлювачам неповнолітніх дітей (інвалідів з дитинства - незалежно від їх віку), а також особам, які перебувають на утриманні військовослужбовців, або батькам рівними частками, якщо військовослужбовці не перебувають у шлюбі і не мають дітей.

Отже, дана заява підлягає розгляду судом загальної юрисдикції та без встановлення факту постійного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_2 , - заявник ОСОБА_1 , - не може реалізувати свої права на отримання допомоги від держави, проте, - суд переконаний, що в даному випадку існує спір про право, а тому слід застосувати положення ч. 6 ст. 294, ч. 4 ст. 315 ЦПК України, та роз`яснити заявнику, що даний спір слід розгллядати не в порядку окремого провадження, а в порядку позовного провадження.

- згідно ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

- згідно ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Суд вважає, що ОСОБА_1 слід звернутися до суду в порядку загального позовного провадження,Ю залучивши до участі в справі в якості відповідача відповідну військову установу, яка буде зобов`язана здійснити виплати, також слід залучити до уічасті в справі дітей загиблого ( ОСОБА_7 , та ОСОБА_3 ) в якості співвідповідачів.

Враховуючи вищевикладене, керуючись п. 7 Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовців, захоплених у полон або заручниками, а також інтернованих у нейтральних державах або безвісно відсутніх, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.07.2016 № 884 (далі - Порядок №884), постановою Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2024 у справі № 560/17953/21, п. 1 ч. 1 ст. 258, ст.ст. 258 - 260, ч. 1 ст. 293, п. 5 ч. 2 ст. 293, ч. 3 ст. 293, ч. 6 ст. 294, п. 5 ч. 1 ст. 315, ч. 2 ст. 315, ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи, - другий відділ ІНФОРМАЦІЯ_1 , в/ч НОМЕР_1 , - про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, - залишити без розгляду на підставі ч. 6 ст. 294, ч. 4 ст. 315 (вбачається спір прол право).

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право звернутися до суду з даним спором в порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Згідно ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 354 ЦПК України

Згідно п. 15.5 Перехідних Положень ЦПК України від 03 жовтня 2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Відповідно, ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області з моменту проголошення, а учасниками процесу, які не були присутні в залі судового засідання під час проголошення ухвали, - протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.

Суддя: О.В. Закаблук