Справа № 2-553/05
Провадження № 2-во/638/112/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Бондаренко А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача про виправлення описки в рішенні суду від 04.02.2005 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,-

УСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна.

Позивачем подано заяву про виправлення описки, оскільки в рішенні суду не вірно заначено номер будинку у АДРЕСА_1 .

Згідно ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні описки чи арифметичні помилки.

Відповідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

У судове засідання учасники справи не з`явились, позивач надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи та заяви, прийшов до наступного.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Згідно правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року у справі №521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття

Рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 04.02.2005 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна позовні вимоги задоволено частково; зокрема, визнано за позивачем право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_2 ; визнано за відповідачем право власності на 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 .

Як вбачається з матеріалів справи, спір між сторонами виник стосовно квартири АДРЕСА_2 , зазначено вбачається з копії рішення по справі №2-553/05, копії договору дарування від 22.08.2019, договору купівлі-продажу квартири від 07.07.1998, копії технічного паспорту, в яких зазначено адресу квартиру: АДРЕСА_3

Разом з тим, у третьому та четвертому абзацах резолютивної частини рішення, помилково зазначено номер будинку «312» замість вірного «12».

Суд, вважає, що описка, допущена в рішенні Дзержинського районного суду м.Харкова від 04.02.2005 року по справі №2-553/05 не змінює суті судового рішення, є очевидною, а відтак підлягає виправленню.

Керуючись ст.269 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в рішенні Дзержинського районного суду м.Харкова від 04 лютого 2005 року по справі №2-553/05 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, зазначивши у третьому та четвертому абзацах резолютивної частини рішення номер будинку « АДРЕСА_1 , замість помилково зазначеного номеру будинку « АДРЕСА_1 .

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання відповідно до ч.2 ст.261 ЦПК України та може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Є.В.Невеніцин