ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6861/24
У Х В А Л А

"12" листопада 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Лузовою І. В., розглянувши в підготовчому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2024 р. ОСОБА_1 (далі також - позивач) в особі представника ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі також - відповідачка)про позбавлення батьківських прав відносно малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та стягнення аліментів

Ухвалою судді від 11.06.2024 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання 20.08.2024.

В підготовчому засіданні 20.08.2024 за участі представника позивача ОСОБА_3 суд визнав потрібним, щоб позивач дав особисті пояснення по суті спору, витребував у сторони позивача оригінал нотаріально посвідченої заяви відповідачки щодо надання згоди на позбавлення батьківських прав та відклав підготовче засідання на 24.09.2024, про що повідомив представника позивача під розписку.

В підготовче засідання 24.09.2024 позивач, його представник та інші учасники справи не з`явились без повідомлення причин неявки, у зв`язку з чим суд відклав підготовче засідання на 12.11.2024.

Судова повістка про виклик позивача була надіслана та доставлена до електронного кабінету його представника.

В підготовче засідання 12.11.2024 позивач і його представник повторно не з`явились, жодних заяв та/або клопотань сторона позивача не подала.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

За положеннями статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (стаття 13 ЦПК України).

За правилами цивільного судочинства учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (статті 43, 44 ЦПК України).

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (далі - Конвенція), ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно з приписами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в підготовче засідання чи судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічна норма міститься і у частині п`ятій статті 223 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача ОСОБА_3 належним чином повідомлялась про усі призначені у справі підготовчі засідання.

Відповідно до частини п`ятої 5 статті 129 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Отже ураховуючи, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в підготовче засідання та від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності, наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257, статтями 259-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Ухвала підписана суддею 20.11.2024.