УХВАЛА

21 листопада 2024 року

м. Київ

справа № 502/2141/21

провадження № 61-14626ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хрипко Максим Юрійович, на рішення Кілійського районного суду Одеської області

від 04 липня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року у справі за позовом заступника керівника Одеської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Одеської обласної державної адміністрації до Ізмаїльської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Ізмаїльське лісове господарство», Дунайський біосферний заповідник Національної академії наук України, про визнання незаконним та скасування розпорядження районної державної адміністрації, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, скасування рішення нотаріуса про державну реєстрацію права власності, припинення права власності на земельну ділянку, витребування земельної ділянки, скасування державної реєстрації земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

30 жовтня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Хрипко М. Ю. подав касаційну скаргу на рішення Кілійського районного суду Одеської області від 04 липня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року (повний текст постанови складено 03 жовтня 2024 року) у справі

№ 502/2141/21.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не було додано документ про сплату судового збору.

Рішенням Кілійського районного суду Одеської області від 04 липня 2023 року, залишеним без змін постановою Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року, позов задоволено частково.

визнано незаконним та скасовано розпорядження Кілійської районної державної адміністрації від 01 грудня 2020 року № 190 «Про надання у власність земельної ділянки державної власності гр. ОСОБА_2 для індивідуального дачного будівництва».

скасовано рішення державного реєстратора виконавчого комітету Вилківської міської ради Одеської області Ізотової О. О. від 21 січня 2021 року № 56253924 про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,1 га, кадастровий номер :01:002:0020 (РОНМ 223, номер запису про право власності 40213052).

визнано недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер :01:002:0020, укладений 06 квітня

2021 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Біляївського районного нотаріального округу Зезиком В. А. та зареєстрований в реєстрі за № 188.

скасовано рішення приватного нотаріуса Біляївського районного нотаріального округу Зезика В. А. від 08 квітня 2021 року № 57529304 про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 0,1 га, кадастровий номер :01:002:0020 (РОНМ 223, номер запису про право власності 41391778).

витребувано з незаконного володіння ОСОБА_1 на користь держави в особі Одеської обласної державної адміністрації земельну ділянку

площею 0,1 га, кадастровий номер :01:002:0020.

скасовано у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер :01:002:0020.

У задоволенні позовної вимоги про припинення права власності відмовлено.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати рішення Кілійського районного суду Одеської області від 04 липня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року, ухваливши нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить

1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Залишаючи без руху апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діяв адвокат Хрипко М. Ю., апеляційний суд в ухвалі від 10 листопада 2023 року вказав, що з урахуванням часткового задоволення позовних вимог( 5 вимог немайнового характеру та 1 вимога майнового характеру), в суді першої інстанції підлягав сплаті судовий збір в розмірі 16 097,75 гривень.

Заперечень проти вказаного розрахунку судового збору проведеного апеляційним судом, касаційна скарга не містить.

Таким чином розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 32 195,50 грн (16 097, 75 грн х 200%).

У випадку подання касаційної скарги в електронній формі (через підсистему Електронний суд), відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

В поданій касаційній скарзі міститься клопотання про розстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення судового рішення, яке мотивовано тим, що сума судового збору за подання касаційної скарги є надмірною для скаржника, оскільки ОСОБА_1 не має постійного місця роботи та не може швидко зібрати необхідну суму коштів.

На підтвердження доводів заявника щодо наявності підстав для розстрочення сплати судового збору було надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованих та/або отриманих доходів за період з 1 кварталу 2022 року по 3 квартал 2024 року, згідно яких дохід заявника за вказаний період становить 324,94 грн.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:

а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З цих же підстав суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 81 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до відомостей ЄДРСР вбачається, що ухвалою Одеського апеляційного суду від 10 листопада 2023 року апеляційну скаргу

ОСОБА_1 було залишено без руху та вказано на необхідність сплати судового збору у розмірі 24 146,65 грн.

Згідно ухвали Одеського апеляційного суду від 08 лютого 2024 року недоліки апеляційної скарги були усунуті ОСОБА_1 та судовий збір сплачено упродовж 10 днів після залишення апеляційної скарги без руху.

Отже, ОСОБА_1 у 2024 році сплатив судовий збір у розмірі

24 146,65 грн за подання апеляційної скарги у цій справі. Доказів того, що майновий стан заявника у період із лютого 2024 року значно погіршився, до касаційної скарги не надано.

Розстрочення сплати судового зборупередбачає, що сума судового збору сплачується не одночасно в повному обсязі, а частинами і в строки встановлені наперед.

Відстрочення сплати судового зборуозначає перенесення сплати судового збору у повному обсязі на інший час.

Однак заявляючи клопотання про розстрочення сплати судового збору заявник не вказує прийнятні для нього умови такого розстрочення, а саме якими частинами та у які періоди часу він буде сплачувати судовий збір за подання касаційної скарги.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання документу про сплату судового збору у розмірі 32 195,50 грн (або 25 756,4 грн у разі подання скарги в електронній формі).

У випадку, якщо заявник наполягає на відстроченні сплати судового збору, він має вказати якими частинами та у які періоди часу він буде сплачувати судовий збір за подання касаційної скарги.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Хрипко Максим Юрійович, на рішення Кілійського районного суду Одеської області від 04 липня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року у справі № 502/2141/21 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович