УХВАЛА

21 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 128/5211/23

провадження № 61-13703ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 23 травня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «СХК Вінницька промислова група» про витребування земельної ділянки із незаконного володіння,

встановив:

05 жовтня 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 23 травня 2024 року у вказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Згідно з частиною третьою статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Касаційна скарга містить рукописний підпис її автора у лівому верхньому куті першої сторінки перед текстом касаційної скарги, тобто не містить підпису ОСОБА_1 після основного тексту документа.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 вересня 2024 року в справі № 930/191/23 зазначила, що належним виконанням вимог процесуального закону щодо підписання письмового документа є здійснення особою підписупісля основного тексту цього документа чи відомостей про його додатки (у разі їх наявності), що свідчитиме про дійсне схвалення автором документа його тексту та унеможливить спотворення його змісту. Такий підхід запобігатиме зловживанню заявником своїми процесуальними правами в частині оспорення юридичної сили документа (його підписання чи непідписання), а також усуватиме сумніви в інших учасників відповідних правовідносин щодо правових наслідків подання такого документа.

Велика Палата Верховного Суду наголосила на тому, що такий підхід не звужує обсягу існуючих процесуальних прав учасників судового процесу, а створюєпідґрунтя для належного використання таких прав та запобігаєїх зловживанню. У такому разі потреба в дотриманні завдання відповідного судочинства превалює над бажанням особи розташувати підпис в іншому місці, ніж під текстом його документа, особливо коли таке бажання не має переконливого обґрунтування.

Отже, належним виконанням вимог процесуального закону щодо підписання письмового документа є здійснення особою підпису після основного тексту цього документа чи відомостей про його додатки (у разі їх наявності).

З огляду на наведене, ОСОБА_1 необхідно надіслати до суду касаційної інстанції підписану касаційну скаргу, підпис у якій має бути розташований після основного тексту цього документа чи відомостей про його додатки (у разі їх наявності) та надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Разом з тим питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, інших вимог, передбачених статтею 392 ЦПК України, буде вирішуватись судом касаційної інстанції після усунення заявником недоліків, зазначених в цій ухвалі.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 23 травня 2024 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов