Справа № 638/1676/22
Провадження № 6/638/741/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2024 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Штих Т. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про залучення в якості правонаступників до цивільної справи № 638/1676/22, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Дзержинського районного суду м Харкова знаходиться вказана цивільна справа.

12 листопада 2024 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про залучення їх в якості правонаступників.

В обґрунтування вказаної заяви зазначено, що постановою Харківського апеляційного суду з ОСОБА_3 стягнуто 8000,00 грн в якості судових витрат у вигляді витрат на надання правової допомоги, понесених в суді першої інстанції. Оскільки відповідач у вказаній цивільній справі помер, тому заявники просять залучити їх у справі в якості правонаступників для можливості оскарження цієї постанови.

19 листопада 2024 року від представника позивача надійшов відзив на зазначену заяву, в які вона зазначила, що предметом позову у справі 638/1676/22 були нематеріальні вимоги, а саме: вимога про розірвання шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , зареєстрований 23 лютого 2008 року Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 84, судовий процес з приводу розірвання шлюбу між Сторонами закінчено, справу № 638/1676/22 розглянуто, винесено судове рішення, яке набрало законної сили, на даний час виконавче провадження № 72661995 закінчене у зв`язку зі смертю боржника, про що свідчить Постанова про закінчення виконавчого провадження від 20.05.2024р., вказувала, що не можна замінити сторону виконавчого провадження, яке було закінчене, якщо не існує підстав для відновлення виконавчого провадження, з приводу чого особа має звернутися до суду, надавши переконливі аргументи щодо такого відновлення. Щодо вирішення заяви покликалась на розсуд суду.

Вивчивши заяву та додані до неї докази, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Постановою Харківського апеляційного суду від 18.04.2024 з ОСОБА_3 стягнуто 8000,00 грн в якості судових витрат у вигляді витрат на надання правової допомоги, понесених в суді першої інстанції.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкова справа, зареєстрована після смерті ОСОБА_3 має номер у спадковому реєстрі 72182416.

Згідно з листом Державного нотаріуса Сьомої Харківської міської нотаріальної контори Ольги Сімакової № 563/02-14 від 20 вересня 2024 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є спадкоємцями ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Частиною 2 статті 55 ЦПК України, визначено, що усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства (пункти 35, 37 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2020 у справі № 473/1433/18).

Як зазначено в Постанові Верховного Суду від 20.03.2018 по справі № 910/1972/17 за загальним визначенням правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво може бути універсальним або частковим (сингулярним). За універсального правонаступництва до правонаступника (фізичної або юридичної особи) переходять усі права і обов`язки того суб`єкта, якому вони належали раніше. За часткового (сингулярного) правонаступництва від одного до іншого суб`єкта переходять лише окремі права і обов`язки.

Таким чином, процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Тобто матеріальне правонаступництво (універсальне або сингулярне) має бути тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. Отже, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Суд зазначає, що предметом справи № 638/1676/22 є розірвання шлюбу, та як зазначено представником позивачки правовідносини у справах щодо розірвання шлюбу не допускають правонаступництва, оскільки нерозривно і тісно пов`язані із особистістю сторони. Однак підставою вступу заявників в якості правонаступників відповідача є можливість оскаржити Постанову Харківського апеляційного суду від 18.04.2024, щодо стягнення 8000,00 грн в якості судових витрат у вигляді витрат на надання правової допомоги. Правовідносини щодо стягнення грошових коштів не є нерозровно пов`язаними з особистітю та можуть допускати правонаступництво.

Отже, зазначені обставини свідчать про необхідність залучити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до участі у справі в якості правонаступника (відповідача ОСОБА_3 ) у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. ст. 55, 260 ЦПК України, ст.ст. 512, 514 ЦК України, суд

У Х В А Л И В:

Залучити до участі у справі № 638/1676/22 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу в якості правонаступника відповідача ОСОБА_3 спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуюча суддя Т. В. Штих