УХВАЛА

03 липня 2024 року Рівненський міський суд в особі судді Ковальова І.М. розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа виконавчий комітет Рівненської міської ради (орган опіки та піклування) про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна,-

в с т а н о в и в :

В Рівненський міський суд 26 червня 2024 року з заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, заінтересована особа виконавчий комітет Рівненської міської ради (орган опіки та піклування) звернувся ОСОБА_1 .

У своїй заяві заявник просить суд винести рішення, згідно якого визнати недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка прописана та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; встановити опіку над ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; призначити його, ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч.4 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до ч.3 ст. 294 ЦПК України, дана заява повинна відповідати як загальним вимогам щодо її форми та змісту, передбаченим ст.ст.175,177 ЦПК України, так і вимогам, передбаченим ст. 318 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.295 ЦПК України заява про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, у тому числі неповнолітньої особи, чи визнання фізичної особи недієздатною подається до суду за місцем проживання цієї особи, а якщо вона перебуває на лікуванні у закладі з надання психіатричної допомоги - за місцезнаходженням цього закладу.

Відповідно до ч.3 ст.296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

За нормами СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (ст.3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб - подружжя, батьки дитини, батьки і діти, інші члени сім`ї та родичі, сімейні відносини між якими регулюються СК України.

Згідно з абз. 5 п. 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Близькi члени родини (або близькі родичі) - законодавчий термін, що позначає родичів (членів сім`ї) особи, які мають особливі права та/або обов`язки через тісні стосунки з особою.

Законодавство України подає різні визначення цього та споріднених термінів.

Так, Кримінально-процесуальний кодекс України визначає поняття близькі родичі та члени сім`ї - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Кодекс законів про працю України визначає, що близькими родичами чи свояками є батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя.

Закон України «Про запобігання корупції» визначає, що:

- члени сім`ї - особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття - незалежно від спільного проживання із суб`єктом; будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі;

- близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Заявником долучено до своєї заяви кс.копію паспорта серії НОМЕР_1 виданого 19 лютого 2010 року Рівненським МВ УМВС України в Рівненській області у якому на аркуші 12 містяться наступні записи: МІСЦЕ ПРОЖИВАННЯ АДРЕСА_2 . 04.12.2017. Наступний запис: ЗНЯТО З РЕЄСТРАЦІЇ МІСЦЯ ПРОЖИВАННЯ 26.01.2021. Інша інформація про місце проживання заявника у паспорті громадянина України відсутня.

Крім того, заявником не долучено і довідки про місце його реєстрації на день подачі заяви до суду; довідки про місце реєстрації ОСОБА_2 ; довідки про спільне проживання разом з ОСОБА_2 на момент звернення до суду.

За нормами ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, заяву слід залишити без руху, надавши заявнику термін для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177,185 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа виконавчий комітет Рівненської міської ради (орган опіки та піклування) про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна - залишити без руху.

Надати заявнику термін протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху виконати недоліки заяви зазначені в ухвалі суду.

Роз`яснити, що якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала остаточна.

Суддя Рівненського

міського суду І.М.Ковальов