Справа №: 398/971/21
провадження №: 2/398/53/24
УХВАЛА

Іменем України

"21" жовтня 2024 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Шинкаренко І.П.,

за участю секретаря судового засідання Черткова А.О.,

позивачів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ),

ОСОБА_2 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 )

до ОСОБА_3 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_3 )

про відшкодування матеріальної шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою, та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ

Позивачі звернулись до суду з позовом про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 21020,00 грн в рахунок відшкодування збитків, завданих в результаті ДТП, та 30000,00 грн моральної шкоди, а також про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_2 923,02 грн в рахунок відшкодування збитків, завданих в результаті ДТП, та 30 000,00 грн моральної шкоди.

Ухвалою судді від 30 вересня 2024 року зазначену справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Позивачі у підготовчому судовому засіданні просили призначити справу до судового розгляду, подали до суду клопотання про збільшення позовних вимог, а саме: стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 21020,00 грн в рахунок відшкодування збитків, завданих в результаті ДТП, та 100 000,00 грн моральної шкоди, стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 923,02 грн в рахунок відшкодування збитків, завданих в результаті ДТП, та 100 000,00 грн моральної шкоди, крім того, просили відстрочити сплату судового збору за збільшення позовних вимог до винесення рішення у справі.

Відповідач та його представник в ході підготовчого судового засідання просили суд призначити справу до судового розгляду, проти заявлених вимог позивачів та відстрочення заперечують, з підстав їх необґрунтованості вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За вимогами ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові № 910/18389/20 зробив висновок про те, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Враховуючи викладене, суд розцінює заяву позивачів як заяву про збільшення позовних вимог, що виражено у збільшенні грошової суми стягнення на користь позивачів.

При вирішенні питання про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн.

При цьому позивачами подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, у зв`язку з тим, що її майновий стан не дозволяє сплатити необхідну суму судового збору.

Дослідивши матеріали даного клопотання позивачів, суд дійшов до наступного висновку.

За приписами ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року визначено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, відстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин та є правом, а не обов`язком суду щодо відстрочення сплати судового збору.

На підставі викладеного, приймаючи до уваги, що до заяви не додано жодного доказу, який би підтверджував викладені ним обставини, в задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі зазначеного суддя дійшов висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки та подати заяву із врахуванням зазначених в ухвалі недоліків.

З урахуванням сплаченої позивачами суми судового збору в розмірі 908,0 грн, позивачам необхідно надати суду докази сплати судового збору на суму 303,20 грн за кожну збільшену вимогу.

На підставі зазначеного, керуючись ст. ст. 49, 175, 177, 260 ЦПК України суддя

П О С Т А Н О В И В

Заяву позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог у справі про відшкодування матеріальної шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою, та відшкодування моральної шкоди, залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 строк для виправлення недоліків, терміном в п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Запропонувати позивачам у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали надати до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області письмову заяву про усунення недоліків, до якої долучити оригінали квитанцій про сплату судового збору в розмірі 303,20 грн (за кожну збільшену вимогу) за наступними реквізитами:

отримувач коштів: ГУК у Кіров. обл./ тг.м.Олександрія/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230

банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

код банку отримувача (МФО): 89 99 98

рахунок отримувача: UA0011561

код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: судовий збір, за позовом _______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа).

Роз`яснити позивачам, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк буде виправлено недоліки, суд продовжує розгляд справи з урахуванням збільшення розміру позовних вимог.

Якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк позивачі не виправлять недоліки, заява про збільшення позовних вимог вважається неподаною та повертається заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відкласти підготовче судове засідання на 21 листопада 2024 року на 15 год. 00 хв.

Суддя І.П. Шинкаренко