Справа № 203/2057/21
Провадження № 2/0203/88/2024
УХВАЛА

20 листопада 2024 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Ханієва Ф.М., розглянувши без повідомлення учасників справи питання про виправлення описок, допущених в судовому рішенні, ухваленому в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шатковська Ірина Юріївна, про визнання недійсним договору іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шатковська Ірина Юріївна, про визнання недійсним договору іпотеки.

Під час вивчення матеріалів справи, з урахуванням відомостей з паспорта громадянина України, суд встановив, що в ухвалі суду від 27.11.2023 року про виклик та допит свідків в цивільній справі в описовій та резолютивній частинах ухвали, судом було допущено технічну описки у зазначенні прізвища свідка, який викликався, бо вказано неправильно: «Щє ОСОБА_5 » замість правильних: «Ще ОСОБА_5 ».

Суд зазначає, що відповідно до положень частин 2, 3 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 15 січня 2021 року, справа № 905/2135/19, описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Арифметична помилка це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Також ВС наголосив, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення). Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналіз викладеного вище та встановлених обставин щодо виявлених описок у судовому рішенні вказує, що описки мають технічний характер, та слід внести виправлення в текст ухвали суду від 27.11.2023 року, зазначивши правильно: «Ще ОСОБА_5 » замість неправильного: «Щє ОСОБА_5 ».

Керуючись ст. ст. 260, 269, 353 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Внести виправлення в текст ухвали Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 27.11.2023 року, а саме: зазначити правильно: «Ще ОСОБА_5 » замість неправильного: «Щє ОСОБА_5 ».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Ф.М. Ханієва