АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року

м. Чернівці

справа № 727/3303/23

провадження 22-ц/822/141/24

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіної Н. Ю.

суддів Кулянди М.І. Одинака О.О.

секретаря Скулеба А.І.

за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача Бабічук Анастасії Степанівни , представника відповідача Акціонерного товариства «ОщадБанк» Поперецького Олега Володимировича

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач Акціонерне товариство «ОщадБанк»

апеляційна скарга Акціонерного товариства «ОщадБанк», в інтересах якого діє адвокат Поперецький Олег Володимирович, на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 27 листопада 2023 року, додаткове рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 05 грудня 2023 року головуючий у першій інстанції Літвінова О.Г.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 у квітні 2023 року звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «ОщадБанк» про стягнення безпідставно списаних коштів.

Зазначала, що Акціонерним товариством «ОщадБанк» та ОСОБА_1 укладено договір банківського вкладу 09 вересня 2021 року шляхом подання заявки про відкриття депозиту з використанням інтернет ресурсу «Ощад 24/7».

Внесено на депозит через касу банку кошти в сумі 74760 грн 10 коп.

Не зверталась до Акціонерного товариства «ОщадБанк» із заявою про повернення вкладу.

За смс-повідомленням Акціонерного товариства «ОщадБанк» від 10 березня 2023 року здійснено виплату депозиту № 5 в сумі 80926 грн 34 коп. на картковий рахунок.

При зверненні до відділення банку довідалась про відсутність на рахунку грошових коштів.

Тому звернулась до Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області із заявою про вчинення злочину 10 березня 2023 року та до керуючого Територіально відокремленого безбалансового відділення №10025/054 філії - Чернівецького обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про проведення службового розслідування щодо списання грошових коштів 11 березня 2023 року.

За повідомленням Територіально відокремленого безбалансового відділення №10025/054 філії - Чернівецького обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» від 16 березня 2023 року відсутні підстави для повернення списаних грошових коштів, оскільки відповідно до умов договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб клієнт несе самостійно ризики втрати коштів з власного рахунку у разі несанкціонованого доступу до карти.

Посилалася на те, що смс-повідомлення Акціонерного товариства «ОщадБанк» про надходження грошових коштів на картку надійшло 10 березня 2023 року о 08 год. 08 хв., а викрадено кошти з кратки з 08 год. 03 хв. по 08 год. 06 хв.

Відповідно до виписки по карті кошти з карткового рахунку були перераховані на картки іншого банку п`ятьма платежами.

Жодних операцій з карткою не вчиняла, карту не втрачала.

Вважала, що Акціонерним товариством «Ощадбанк» не проведено належної ідентифікації клієнта та захист його рахунку, внаслідок чого було неправомірно знято кошти з рахунку.

Вказувала на заподіяння Акціонерним товариством «Ощадбанк» моральної шкоди, яка полягає у моральних стражданнях, порушенні нормальних життєвих зв`язків у зв`язку із крадіжкою грошових коштів, неможливості користуватись власними коштами, докладанням додаткових зусиль для відновлення свого порушеного права.

Просила зобов`язати Акціонерне товариство «ОщадБанк» зарахувати на картковий рахунок № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 , грошові кошти в сумі 80926 грн 34 коп.

Стягнути з Акціонерного товариства «ОщадБанк» на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в сумі 20000 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 27 листопада 2023 року позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОщадБанк» про стягнення безпідставно списаних коштів задоволено частково.

Зобов`язано Акціонерне товариство «ОщадБанк» зарахувати на картковий рахунок № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 , грошові кошти в сумі 80 926 грн 34 коп.

Стягнуто з Акціонерного товариства «ОщадБанк» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 10 000 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Додатковим рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 05 грудня 2023 року стягнуто з Акціонерного товариства «ОщадБанк» на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу адвоката Бабічук А.С. в сумі 16080 грн.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Акціонерне товариство «ОщадБанк» в апеляційній скарзі просить рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 27 листопада 2023 року та додаткове рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 05 грудня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у позові ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОщадБанк» про стягнення безпідставно списаних коштів відмовити.

Узагальнені доводи осіб, які подали апеляційні скарги

Посилається на дотримання Банком процедури розміщення депозитних коштів, їх (депозитних коштів) повернення, інформування позивача про строк дії депозиту та перерахування таких коштів на поточних рахунок, а також належного виконання інших зобов`язань, які випливають із Договору комплексного банківського обслуговування.

Зазначає, що ОСОБА_1 звернулася до Контакт-центру Акціонерного твоариства «Ощадбанк» 10 березня 2023 року о 10 год. 16 хв., тобто вже після проведених (завершених) оспорюваних трансакцій .

Доказів проведення платіжних операцій після повідомлення Акціонерного товариства «Ощадбанк» про здійснення спірних трансакцій ОСОБА_1 не надано, з огляду на що Акціонерне товариство «Ощадбанк» не може нести відповідальності за вчинення таких трансакцій, які відбулися до моменту повідомлення ОСОБА_1 . Банку, чого не враховано місцевим судом при постановленні оскаржуваного рішення.

Стверджує, що вхід до системи дистанційного банківського обслуговування МоЬіІе-банкінг «Ошад 24/7», операції з переказу коштів здійснені коректно, що можливо лише за наявності повного номеру банківської картки, СVV-коду, терміну дії картки, смс-паролів, логіну, пін-коду тощо, які відомі лише ОСОБА_1 та яка, в свою чергу, могла такого роду інформацію розголосити третім особам.

Крім того судом не враховано, що до проведення спірних транзакцій клієнт не звертався до Акціонерного Товариства «Ощадбанк» з повідомленням про факт втрати індивідуальної облікової інформації і доказів протилежного позивачем не надано.

Місцевим судом не враховано докази проведення платіжної операції із коректним та правильним введенням логіну і пароля (пін-коду), відомого виключно ОСОБА_1 . Тобто спірні операції було вчинено під логіном і паролем ОСОБА_1 , які були відомі лише і виключно їй, та без введення яких неможливо здійснити вхід та будь-яку операцію в додатку «Ощад 24/7», так як при оформленні платіжної інструкції, зробленої під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому, за допомогою інформаційної системи (веб-сайту) вказується особа, яка створила такого роду документ.

Без здійснення входу в обліковий запис «Ощад 24/7» за допомогою логіну і пароля, відомого ОСОБА_1 , платіжна інструкція на перерахування коштів із рахунку Позивача не могла бути сформована.

Також вказує, що Акціонерне товариство «Ощадбанк» є неналежним відповідачем у даній справі а належними є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 оскільки останні є отримувачами коштів.

З огляду на те, що вимога ОСОБА_1 про стягнення із Акціонерного товариства «Ощадбанк» моральної шкоди є похідною від вимоги про стягнення із банку коштів, списаних із рахунків ОСОБА_1 у відповідній сумі, відсутні правові підстави для задоволення цієї вимоги.

Акціонерне товариство «Ощадбанк» був позбавлений права подати до Шевченківського районного суду м. Чернівці заперечення на заявлений представником позивача адвокатом Бабічук А.С. до відшкодування розмір витрат на правничу допомогу в сумі 16 080,00 грн.

Судом першої інстанції не винесено ухвалу про призначення заяви до розгляду в судовому засіданні, не повідомлено Акціонерне товариства «Ощадбанк» про дату та час розгляду даної заяви, позбавлено права приймати участь у судовому засіданні про стягнення розміру заявлених до компенсації витрат на професійну правничу допомогу.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бабічук А.С., просить апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Ощадбанк» залишити без задоволення.

Зазначає, що не здійснювала переказу коштів, посилання Акціонерного товариства «Ощадбанк» на те, що ОСОБА_1 своїми діями сприяла незаконному ви користуванню інформації, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, зводяться до припущення.

Вважає, що Акціонерним товариством «ОщадБанк» не доведено вину ОСОБА_1 у вчиненні розпоряджень на списання грошових коштів зі свого рахунку шляхом подання платіжних доручень до Акціонерного товариства «ОщадБанк» письмово, чи в електронному вигляді з використанням електронної системи «Ощад24/7», чи за допомогою свого фінансового телефону.

Акціонерним товариством «ОщадБанк» не проведено належної ідентифікації клієнта та захист його рахунку, внаслідок чого з рахунку ОСОБА_1 було неправомірно знято кошти.

Вказує, що Акціонерним товариством «ОщадБанк» надано договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції від 26 грудня 2022 року, який не підписаний клієнтом.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Акціонерного товариства «ОщадБанк» підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОщадБанк» про стягнення безпідставно списаних коштів та моральної шкоди частково, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для захисту права ОСОБА_1 у спосіб зобов`язання Акціонерного товариства «ОщадБанк» зарахувати на картковий рахунок № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 , грошових коштів в сумі 80 926 грн 34 коп., стягнення з Акціонерного товариства «ОщадБанк» на користь ОСОБА_1 моральної шкоди в сумі 10 000 грн.

На обґрунтування таких висновків суд першої інстанції зазначив, що ОСОБА_1 не повинна нести відповідальність за банківську операцію з списання грошових коштів з депозитного рахунку ОСОБА_1 .

Мотивовано висновки суду першої інстанції встановленням, що ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю не сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, списання грошових коштів з депозитного рахунку ОСОБА_1 відбулося не за розпорядженням останньої. Виявивши безпідставне списання коштів, ОСОБА_1 повідомила цей факт банк та звернулася до правоохоронних органів.

Акціонерним товариством «ОщадБанк» не надано доказів на спростування доводів ОСОБА_1 , не доведено, що ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до її карткового рахунку чи надала інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції.

Водночас суд першої інстанції зазначив, що відсутність вироку у кримінальній справі за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами грошовими коштами із використанням карткових рахунків, відкритих на ім`я ОСОБА_1 , не є підставою для відмови у задоволенні позову.

Визначаючи розмір моральної шкоди судом першої інстанції враховано моральні страждання, які понесла ОСОБА_1 через неможливість користування своїми грошовими коштами, вимушеність доводити свою правоту, в тому числі в судовому порядку, протягом тривалого часу.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам не відповідає.

Фактичні обставини, встановлені судом першої та апеляційної інстанції

Акціонерним товариством «ОщадБанк» та ОСОБА_1 укладено договір банківського вкладу 09 вересня 2021 року шляхом подання заявки про відкриття депозиту з використанням інтернет ресурсу «Ощад 24/7».

За змістом договору між Акціонерним товариством «ОщадБанк» та ОСОБА_1 банківського вкладу від 09 вересня 2021 року номер договору 5, тип депозитного договору «Мій депозит», сума договору 74760 грн 10 коп., строк дії договору до 09 грудня 2021 року, рахунок виплати депозиту та відсотків НОМЕР_9.

До матеріалів справи приєднано заявку ОСОБА_1 про відмову від автоматичної пролонгації депозиту через Ошад 24/7.

За смс-повідомленням Акціонерного товариства «ОщадБанк» від 10 березня 2023 року здійснено виплату депозиту № 5 в сумі 80926 грн 34 коп. на картковий рахунок.

Відповідно до виписки по картковому рахунку НОМЕР_2 ОСОБА_1 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 29000 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 29500 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 5000 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 04 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 1000 грн: 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на рахунок НОМЕР_4 , відкритий в ОщадБанку в сумі 15900 грн.

ОСОБА_1 звернулась до Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області із заявою про вчинення злочину 10 березня 2023 року.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 березня 2023 року за заявою ОСОБА_1 відкрито кримінальне провадження 0000902 за ч.3 ст. 190 КК України, внесено відомості, за якими 10 березня 2023 року 0 08 год. 03 хв. невстановлена особа невідомим шляхом з картки заявниці № НОМЕР_1 заволоділа коштами в сумі 80400 грн, які були перераховані на картки ПриватБанку НОМЕР_10 та НОМЕР_5 .

Також ОСОБА_1 звернулася до керуючого Територіально відокремленого безбалансового відділення №10025/054 філії - Чернівецького обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про проведення службового розслідування щодо списання грошових коштів 11 березня 2023 року.

За повідомленням Територіально відокремленого безбалансового відділення №10025/054 філії - Чернівецького обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» від 16 березня 2023 року відсутні підстави для повернення списаних грошових коштів.

Встановлено, що операції з використанням інтернет ресурсу «Ощад 24/7» проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної карт банку з правильним введенням паролів (ПІН-кодів для одноразової операції в мережах інтернат), які відомі лише клієнту та були направлені на номер мобільного телефону.

Враховуючи вищезазначене вважає, що реквізити платіжної картки, СVC2 пароль та паролі (ПІН-кодів для одноразової операції в межах інтернет) стали відомі третім особами.

Результати перевірки свідчать, що зняття грошових кошів з карткових рахунків стало можливим у зв`язку з порушенням (недотриманням) ОСОБА_1 вимог пункту 9.15 розділу 9 договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, за яким клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про логін, пароль, картковий пароль, а також ПІН, СVV2/ СVC2, строк дії, номер картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання логінів, пароля, карткового пароля несе виключно клієнт.

З інформації Приватного Акціонерного товариства «ВФ Україна» від 08 вересня 2023 року про дзвінки абонентського номеру НОМЕР_6 з прив`язкою до базових станцій вбачається, що абонентський номер НОМЕР_6 перебував у мережі Інтернет 10 березня 2023 року о 08 год. 04 хв. 45 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 04 хв. 58 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. 31 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. 34 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. 56 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 08 хв. 19 сек. надійшло СМС Ощадбанку.

При цьому абонентський номер НОМЕР_6 фіксувався у цей період з прив`язкою до базової станції АДРЕСА_1 .

За паспортом ОСОБА_1 НОМЕР_7 місцем реєстрації є квартира АДРЕСА_2 .

За повідомленням Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» від 28 серпня 2023 року №20.1.0.0.0/7-230825/24482 стосовно переказів здійснених 10 березня 2023 року у період часу з 08 год. до 08 год 30 хв. на картку НОМЕР_3 картка емітована на ім`я ОСОБА_5 , адреса реєстрації АДРЕСА_3 .

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України.

Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору.

У частинах першій, третій статті 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно з пунктом 22 частини першої статті 1 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-XII «Про захист прав споживачів» споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

У пункті 19 Резолюції Генеральної Асамблеї ООН «Керівні принципи для захисту інтересів споживачів», прийняті 09 квітня 1985 року №39/248 на 106-му пленарному засіданні Генеральної Асамблеї ООН зазначено, що споживачі повинні бути захищені від таких контрактних зловживань, як односторонні типові контракти, виключення основних прав в контрактах і незаконні умови кредитування продавцями.

Конституційний Суд України у рішенні у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону України від 22 листопада 1996 року № 543/96-В «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» від 11 липня 2013 року у справі №1-12/2013 зазначив, що з огляду на приписи частини четвертої статті 42 Конституції України участь у договорі споживача як слабшої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно-правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту.

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

На підставі частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

За змістом ч.1 ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору ж умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Частиною 2 ст.207 ЦК України визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Частиною 1 ст. 1060 ЦК України визначено, що договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад).

Встановлено, що Акціонерним товариством «ОщадБанк» та ОСОБА_1 укладено договір банківського вкладу 09 вересня 2021 року шляхом подання ОСОБА_1 заявки про відкриття депозиту з використанням інтернет ресурсу «Ощад 24/7» № НОМЕР_8 .

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом частини першої статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Застосування конструкції договору приєднання, його умови розроблено Акціонерним товариством «ОщадБанк».

З огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

Разом із тим, наявний в матеріалах даної справи договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, затверджений постановою правління Акціонерного товариства «ОщадБанк» від 05 серпня 2015 року №694, який розміщений на сайті www.oschadbank.ua, не визнаються ОСОБА_1 та не містять її підпису.

З огляду на наведене не можна розцінювати договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, затверджений постановою правління Акціонерного товариства «ОщадБанк» від 05 серпня 2015 року №694, як частину договору про комплексне банківське обслуговування, який оприлюднений на сайті www.oschadbank.ua, укладений між сторонами шляхом подання ОСОБА_1 заявки про відкриття депозиту через «Ощад 24/7».

Встановлено здійснення Акціонерним товариством «ОщадБанк» виплату ОСОБА_1 депозиту в сумі 80926 грн 34 коп. на картковий рахунок НОМЕР_9 10 березня 2023 року.

З матеріалів справи вбачається, що з карткового рахунку НОМЕР_2 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 29000 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 29500 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 5000 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 04 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 1000 грн: 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. здійснено переказ коштів в системі «Ощад 24/7» на рахунок НОМЕР_4 , відкритий в ОщадБанку в сумі 15900 грн.

Відповідно до частини 1 статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно частини 1 статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Відповідно до частини 1 статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до пункту 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи.

Пунктом 14.16 статті 14 цього Закону визначено, що користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів; під час реєстрації банком повідомлення користувача щодо втрати електронного платіжного засобу банк зобов`язаний відобразити дату та час повідомлення.

Згідно з пунктом 37.2 статті 37 Закону України Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Відповідно до частин сьомої, восьмої, дев`ятої розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором.

Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.

Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН -коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН -коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності.

У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 зазначено, що відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

На підставі пунктів 2-4 частини 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги», пунктів 136, 140 розділу VIІ Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 164 від 29 липня 2022 року, користувач зобов`язаний зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом; не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права.

Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.

До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.

Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН -коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15, постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц (провадження № 61-1856св17) та постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц (провадження № 61-10469св18).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15.

Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.

За змістом заяви ОСОБА_1 до Територіально відокремленого безбалансового відділення №10025/054 філії - Чернівецького обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» від 11 березня 2023 року вчинено шахрайські дії по картці для власних потреб НОМЕР_11 на загальну суму 80400 грн. 10 березня 2023 року з 08 год 03 хв. до 08 год. 06 хв.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 березня 2023 року за заявою ОСОБА_1 відкрито кримінальне провадження 0000902 за ч.3 ст. 190 КК України, внесено відомості, за якими 10 березня 2023 року 0 08 год. 03 хв. невстановлена особа невідомим шляхом з картки заявниці № НОМЕР_1 заволоділа коштами в сумі 80400 грн, які були перераховані на картки ПриватБанку НОМЕР_10 та НОМЕР_5 .

Також ОСОБА_1 звернулася до керуючого Територіально відокремленого безбалансового відділення №10025/054 філії - Чернівецького обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про проведення службового розслідування щодо списання грошових коштів 11 березня 2023 року.

За повідомленням Територіально відокремленого безбалансового відділення №10025/054 філії - Чернівецького обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» від 16 березня 2023 року встановлено, що операції з використанням інтернет ресурсу «Ощад 24/7» проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної карт банку з правильним введенням паролів (ПІН-кодів для одноразової операції в мережах інтернат), які відомі лише клієнту та були направлені на номер мобільного телефону.

Результати перевірки свідчать, що зняття грошових кошів з карткових рахунків стало можливим у зв`язку з порушенням (недотриманням) ОСОБА_1 вимог пункту 9.15 розділу 9 договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, за яким клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про логін, пароль, картковий пароль, а також ПІН, СVV2/ СVC2, строк дії, номер картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання логінів, пароля, карткового пароля несе виключно клієнт.

Отже, списання коштів із карткового рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_2 відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, що в розумінні п. 1.24 ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», не є неналежним переказом, а тому й п. 6 розділу VI Положення, як підстава для негайного відновлення Банком залишку коштів на рахунку користувача, у цьому випадку не може бути застосований.

Таким чином, враховуючи, що операція з переказу коштів з рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_2 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 29000 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 29500 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 03 хв. на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 5000 грн; 10 березня 2023 року о 8 год. 04 хв. на карту Приватбанку № НОМЕР_3 в сумі 1000 грн; 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. на рахунок НОМЕР_4 , відкритий в Ощадбанку, в сумі 15900 грн було здійснено в мережі Інтернет з використання усіх необхідних реквізитів платіжної карт банку з правильним введенням паролів (ПІН-кодів для одноразової операції в мережах інтернат), які відомі лише власнику картки, Акціонерне товариство «Ощадбанк» не повинно нести відповідальність за дану операцію.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 05 червня 2019 року у справі № 712/4463/16-ц (провадження № 61-22267св18), від 10 липня 2019 року у справі № 522/22780/15-ц (провадження № 61-23040св18), від 17 червня 2020 року у справі № 201/15185/16-ц (провадження № 61-41264св18).

З інформації Приватного Акціонерного товариства «ВФ Україна» від 08 вересня 2023 року про дзвінки абонентського номеру НОМЕР_6 з прив`язкою до базових станцій вбачається, що абонентський номер НОМЕР_6 перебував у мережі Інтернет 10 березня 2023 року о 08 год. 04 хв. 45 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 04 хв. 58 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. 31 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. 34 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 06 хв. 56 сек., 10 березня 2023 року о 08 год. 08 хв. 19 сек. надійшло СМС Ощадбанку.

При цьому абонентський номер НОМЕР_6 фіксувався у цей період з прив`язкою до базової станції АДРЕСА_1 .

Ураховуючи, що місцем реєстрації ОСОБА_1 є квартира АДРЕСА_2 , абонентський номер НОМЕР_6 фіксувався у період оспорюваних банківських операцій з прив`язкою до базової станції АДРЕСА_1 , безпідставними є доводи ОСОБА_1 щодо використання фінансового номера НОМЕР_6 для здійснення операції з переказу коштів з рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_2 10 березня 2023 року у період з 8 год. 03 хв. до 8 год. 06 хв. сторонньою особою.

Той факт, що ОСОБА_1 10 березня 2023 року звернулася до правоохоронних органів з відповідною заявою про вчинення злочину, за якою триває досудове розслідування кримінального провадження, не впливає на вирішення даного цивільного спору, адже наявність кримінального провадження не може свідчити, у силу презумпції невинуватості, про вчинення злочину щодо ОСОБА_1 до винесення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути підставою для звільнення її від обов`язку належного виконання зобов`язання.

Щодо додаткового рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 30 січня 2024 року

Відповідно до пункту третього частини третьої статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування або зміни судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обгрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Згідно з пунктом 3 частини першої, частиною третьою статті 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення.

Відповідно до частин першої, другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою, шостою статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення (частина восьма статті 128 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що додаткове рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 05 грудня 2023 року ухвалено за відсутності представника Акціонерного товариства «Ощадбанк», належним чином не повідомленого про час та місце розгляду справи.

У матеріалах справи відсутні відомості про здійснення судом першої інстанції повідомлення сторін про час та місце розгляду справи.

За таких обставин відсутні підстави вважати, що Акціонерне товариство «Ощадбанк» було належним чином повідомлено про розгляд заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Бабійчук А.С., про розподіл судових витрат.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно зі статтею 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, а відповідно до статті 6 Конвенції таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які мають бути справедливими.

Учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункти 2, 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Таким чином, судом першої інстанції порушено право Акціонерного товариства «Ощадбанк» знати про час і місце судового засідання (частина перша статті 8 ЦПК України), що є порушенням права на доступ до правосуддя та статті 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ у справі «Віктор Назаренко проти України» від 03 жовтня 2017 року та у справі «Лазаренко та інші проти України» від 27 червня2017 року).

Всупереч вищенаведеним нормам суд першої інстанції вирішив питання про ухвалення додаткового судового рішення у справі за відсутності Акціонерного товариства «Ощадбанк», щодо якого немає відомостей про його належне повідомлення про час та місце розгляду справи, у зв`язку з чим порушено його право брати участь в судових засіданнях, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

На підставі пункту 1, 2 частини 2 статті 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові на позивача.

З огляду на відмову у позові ОСОБА_1 судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на позивача.

Судові витрати

Відповідно до ч.1ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі ч.13 ст.141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Закон України «Про судовий збір» є спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати, а отже, саме правові приписи, закріплені в наведеному Законі, підлягають застосуванню під час обчислення судового збору, його сплати, а також звільнення осіб від його сплати у випадках, визначених у статті 5 цього Закону.

Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене Законом України «Про судовий збір» (стаття 2 цього Закону).

Пільги щодо сплати судового збору визначені статтею 5 Закону України «Про судовий збір». При цьому передбачені в цій статті особи, які мають пільги щодо сплати судового збору, звільняються від його сплати під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, про що прямо зазначено в абзаці першому частини першої цієї статті.

Одночасно частина третя статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачає, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Згідно з преамбулою Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 160/15864/20 (провадження № 11-177апп21) зазначено, що стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів» підтверджує можливість судового захисту прав споживачів, передбачених законодавством, і встановлює певні особливості судового захисту їх прав, однією з яких є звільнення споживачів від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. У регулюванні сплати судового збору положення зазначеної норми права є спеціальними щодо положень статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки остання загалом урегульовує питання звільнення різних суб`єктів звернення до суду від сплати судового збору за різні процесуальні дії (об`єкти сплати судового збору) в судах усіх інстанцій.

Отже, ОСОБА_1 звільнено від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина шоста статті 141 ЦПК України).

ОСОБА_1 пред`явлено вимоги майнового характеру (зобов`язання зарахувати на картковий рахунок грошові кошти в розмірі 80926,34 грн та стягнення моральної шкоди в розмірі 20000 грн.)

Акціонерним товариством «ОщадБанк» за подання апеляційної скарги сплачено судовий збір в сумі 5636 грн 40 коп. за платіжною інструкцією від 05 грудня 2023 року (МО) 101.

Тому слід компенсувати Акціонерному товариству «ОщадБанк» за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі 5636 грн 40 коп.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно із п.4 ч.1ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Тому рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 05 грудня 2023 року підлягає скасуванню з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду від 03 червня 2020 року по справі № 552/856/18 висловлена правова позиція, відповідно до якої Пленум Верховного Суду України у пункті 20 постанови від 18 грудня 2009 року № 4 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив, що у разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу.

Враховуючи, що рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 05 грудня 2023 року підлягає скасуванню, додаткове рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 05 грудня 2023 року є таким, що втратило законну силу.

Керуючись п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ОщадБанк», в інтересах якого діє адвокат Поперецький Олег Володимирович, на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 27 листопада 2023 року, додаткове рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 05 грудня 2023 року задовольнити.

Рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 27 листопада 2023 року, додаткове рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 05 грудня 2023 року скасувати.

У позові ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОщадБанк» про стягнення безпідставно списаних коштів відмовити.

Компенсувати судові витрати з сплати судового збору в сумі 5636 грн 40 коп. за рахунок держави у порядку, передбаченому Кабінетом Міністрів України.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 03 квітня 2024 року.

Головуючий Н. Ю. Половінкіна

Судді М. І. Кулянда

О. О. Одинак