ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9134/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 року Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О. з секретарем судового засідання Лузовою І. В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 р. ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) від імені якого діє представник ОСОБА_2 в електронній формі через електронний кабінет звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі також - ОСОБА_3 відповідачка, разом - сторони)про розірвання шлюбу.

На обґрунтування позову зазначив, що перебуває з відповідачкою у зареєстрованому шлюбі, під час якого народився син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя з відповідачкою не склалося, останні 3 роки вони разом не проживають, спільне господарство не ведуть та спільного бюджету не мають, фактичних сімейних відносин не підтримують, примирення між ними неможливе і подальше збереження шлюбу суперечить його інтересам.

Ухвалою від 06.09.2024 суддя відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання учасники справи не з`явились.

Від позивача, від імені якого діє представник ОСОБА_2 ,надійшла заява про підтримання позовних вимог та розгляд справи без її участі.

Відповідачка ОСОБА_3 повідомлялась про розгляд справи у встановленому законом порядку шляхом направлення судових документів за зареєстрованою адресою місця її проживання, проте поштове відправлення повернулося без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України є доказом вручення їй судової повістки.

У строк, встановлений ухвалою судді про відкриття провадження у справі, відповідачкою не подано відзиву на позов, а тому справа вирішується за наявними матеріалами відповідно до положень частини восьмої статті 178 ЦПК України.

Нез`явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перебувають у шлюбі, зареєстрованому 29.06.2019 Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1050.

Подружжя має малолітню дитину - сина ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З позовної заяви вбачається, що внаслідок відсутності взаємопорозуміння та розходження поглядів на сімейні відносини та обов`язки спільне життя сторін не склалось, а всі спроби подружжя налагодити стосунки виявились невдалими.

Наведені обставини і послугували підставою для звернення позивачки до суду з цим позовом.

Право на припинення шлюбу передбачене нормою статті 56 Сімейного кодексу України (далі - СК України), за змістом якої кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини, а примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Частина третя статті 105 СК України визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина перша статті 110 СК України).

За приписами частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З урахуванням сукупності установлених обставин суд дійшов до переконання, що розлад подружніх стосунків сторін не є тимчасовим явищем і передумови для збереження їх шлюбу відсутні, у зв`язку з чим визнає обґрунтованими доводи позову про те, що подальше збереження шлюбу, який наразі існує лише формально, порушить засаду добровільності шлюбу і буде суперечити інтересам позивача, що є підставою для його розірвання.

З огляду на результат розгляду справи суд відповідно до положень статті 141 ЦПК України покладає на відповідачку сплачений позивачкем судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 279, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 29.06.2019 Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1050, між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп: НОМЕР_2 ) судовий збір в сумі 1 211,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: