Провадження № 2/761/7517/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 28.05.2024 року позов було залишено без руху через невідповідність вимогам ст. 175-177 ЦПК України, а саме: позивачу необхідно надати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін по справі, а також позивачу необхідно доплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру, та надати докази сплати судового збору (оригінал квитанції).

На виконання зазначеної вище ухвали, позивачем 20.06.2024 року направлено до суду заяву про усунення недоліків з двома примірниками позовної заяви на виконання вимог ухвали суду від 28.05.2024 року.

Однак, вивчивши зміст поданої заяви, суддя приходить до висновку, що вимоги ухвали суду від 28.05.2024 року про залишення позовної заяви без руху не виконано, оскільки позивач у новій редакції позовної заяви в якості відповідача у справі зазначає Першу Київську державну нотаріальну контору, крім того, як вбачається з позовної заяви позивачем змінено предмет позову та підстави позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, у новій редакції позовної заяви позивач вказала позовні вимоги, які відмінні від первісної редакції позовних вимог.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали зміни позивачем предмету або підстав позову до відкриття провадження у справі.

Таким чином, з викладеного вбачається, що позивачем було фактично у поданій заяві змінено предмет позову, що суперечить вимогам ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Таким чином, питання зміни предмету позову та підстав вирішується судом під час розгляду справи, в той же час позивачем, всупереч вимог цивільного процесуального законодавства, на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, визначено новий предмет позову та підстави, тому наявність у справі одночасно двох різних за формою та змістом позовних вимог унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги до позовної заяви визначені ст. 175, 177 ЦПК України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави ( рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, рішення у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

Згідно ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно положень ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді (ч. 6 ст. ст. 185 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст.4, 12, 13, 185, 353-355 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Суд роз`яснює, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 261 ЦПК України.

Суддя: