"21" листопада 2024 р. Справа № 363/2280/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючої судді Дьоміної О.П., за участі секретаря Ходасевич Д.К., представника позивача адвоката Косянчука В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова А.Г. про визнання недійним договору дарування земельної ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

10.05.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява, в якій позивач просив суд визнати недійсним договір дарування 90/100 частини земельної ділянки площею 0,1891 га, кадастровий номер: :20:037:0099, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сташковою А.Г. 06.05.2019 року та зареєстрований в реєстрі за №1586.

Ухвалою Вишгородського районного суду від 15.05.2024 року зазначена позовна заява була залишена без руху та позивачу було надано строк, для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

24.05.2024 року на адресу суду під позивача спрямована уточнена позовна заява, в якій позивач просив суд визнати недійсним договір дарування 90/100 частини земельної ділянки площею 0,1891 га, кадастровий номер: :20:037:0099, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сташковою А.Г. 06.05.2019 року та зареєстрований в реєстрі за №1586.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 27.05.2024 року вказану уточнену позовну заяву прийнято до розгляду, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду у відкритому підготовчому засіданні на 08.07.2024 року.

08.07.2024 року ухвалою суду відкладено підготовче судове засідання та викликано позивача в підготовче судове засідання на 08.08.2024 року, відповідно до вимог ст. 223 ч. 2 п. 5 ЦПК України.

08.08.2024 року від представника позивача адвоката Косянчука В.В. до суду спрямовано клопотання про витребування у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової А.Г. належним чином завірену копію нотаріальної справи, що заведена при посвідченні 06.05.2019 року договору дарування, про визнання недійсним якого позивач просить у позові.

Ухвалою суду від 08.08.2024 року клопотання представника позивача було задоволено, у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву та витребувано, в порядку ст. 84 ЦПК України, у приватного нотаріуса Сташкової А.Г., належним чином посвідчені копії матеріалів справи, на підставі яких приватним нотаріусом 06.05.2029 року посвідчено договір дарування 90/100 часток земельної ділянки серії ННЕ 720085, зареєстрованого в реєстрі за №1586, згідно якого ОСОБА_3 подарувала, а ОСОБА_2 прийняла в дар 90/100 часток земельної ділянки, площею 0,1891 га, кадастровий номер :20:037:0099, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

19.09.2024 року представник позивача адвокат Косянчук В.В. спрямував до суду клопотання про долучення до матеріалів справи письмового доказу копії листа за №359/02-14 від 15.08.2024 року приватного нотаріуса Сташкової А.Г.

27.09.2024 року від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової А.Г. до суду спрямовані документи, витребувані судом ухвалою від 08.08.2024 року.

03.10.2024 року до суду від представника позивача адвоката Косянчука В.В. надійшло клопотання у якому останній, стверджуючи, що на заяві від 06.05.2019 року, яка зареєстрована в реєстрі за №1584, де міститься підпис позивача ОСОБА_1 останнім не виконувався, а виконувався іншою особою, просив суд призначити у справі за №363/2280/24 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, поставивши на вирішення експертів питання: «Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 та рукописний текст « ОСОБА_4 », розміщені в графі «ПІДПИС:________» у Заяві від 06 травня 2019 р., яка зареєстрована в реєстрі за №1584, наданій приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Сташковій А.Г. від імені ОСОБА_1 , особисто ОСОБА_1 чи іншою особою?». Крім того, для проведення вказаної експертизи, просив витребувати оригінал заяви від 06.05.2019 року у приватного нотаріуса Сташкової А.Г.

03.10.2024 року від представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Васильчук І.М. до суду направлене клопотання, щодо відкладення розгляду справи на іншу дату для ознайомлення представника відповідачки з матеріалами справи.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03.10.2024 року, за клопотанням представника позивача у підготовчому судовому засіданні по вказаній справі оголошено перерву та витребувано в порядку ст. 84 ЦПК України у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової А.Г. оригінал заяви від 06.05.2019 року, яка зареєстрована в реєстрі за №1584, наданої приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Сташковій А.Г. від імені ОСОБА_1

24.10.2024 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова А.Г. спрямувала до суду витребувану судом, за клопотанням представника позивача, заяву та одночасно повідомила, що оскільки позивач ОСОБА_1 неодноразово звертався до неї, як до нотаріуса, за вчиненням нотаріальних дій, остання має змогу надати оригінали відповідних документів за підписом ОСОБА_1 , за потреби, для проведення почеркознавчої експертизи.

21.11.2024 року, під час підготовчого судового засідання представник позивача адвокат Косянчук В.В. заявлене клопотання про призначення по справі експертизи підтримав.

Відповідачка ОСОБА_2 та її представник - адвокат Васильчук І.М., відповідачка ОСОБА_3 до суду не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, жодних заяв, клопотань від них до суду не надходило.

12.06.2024 року, 23.07.2024 року, 26.08.2024 року, 18.11.2024 року від третьої особи приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової А.Г., до суду спрямована заява, в якій остання просила суд розглядати вказану справу за її відсутності.

Заслухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, у частині, що стосується призначення експертизи, суд приходить до наступних висновків:

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Стаття 76 ЦПК України зазначає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року за №14 «Про судове рішення у цивільній справі» закріплено, що враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (ст. 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» від 26.06.2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Таким чином суд, не даючи оцінку правовим відносинам між сторонами у справі, не в праві позбавляти дозволених законом та обраних заявником та іншими особами, які беруть участь у справі, засобів доказування, оскільки за такої ситуації це порушить їх права у цивільному процесі, свідчитиме про порушення принципу диспозитивності та об`єктивного судового розгляду.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України - суд у підготовчому засіданні, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 103 ЦПК України - суд призначає експертизу за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України "Про судову експертизу").

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом ч. 2, ч. 3 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно з ч. 1 ст. 104 ЦПК України - про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд має право, для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Пленум Верховного Суду України у п. 17 Постанови від 12.06.2009 року за №5 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" роз`яснив судам, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів. При цьому судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору є договір дарування 90/100 частини земельної ділянки, площею 0,1891 га, кадастровий номер: :20:037:0099, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сташковою А.Г. 06.05.2019 року та зареєстрований в реєстрі за №1586, який позивач просить визнати недійсним, посилається на те що на заяві від 06.05.2019 року, яка зареєстрована в реєстрі за №1584 та якою надано згоду на укладення вказаного вище договору дарування, де міститься підпис ОСОБА_1 останнім не виконувався, а виконувався іншою особою.

Таким чином, враховуючи наявність сумнівів у позивача, а також, що для вирішення наведених в клопотанні питань необхідні спеціальні знання у почеркознавчій сфері, а в матеріалах справи відсутній висновок експерта з цього питання, суд з огляду на предмет та підставу позову дійшов висновку про задоволення клопотання та призначення у справі судової транспортно-товарознавчої експертизи.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України - суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Згідно до п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України - провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 5 ч. 1 ст. 252 цього Кодексу, - на час проведення експертизи. Оскільки для проведення експертизи необхідний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі за №363/2280/24 слід зупинити.

Керуючись ст. ст. 103, 252, 260 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача адвоката Косянчука В.В., щодо призначення по справі експертизи - задовольнити.

Призначити по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сташкова А.Г. про визнання недійним договору дарування земельної ділянки судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

На вирішення експерта (експертів) поставити наступне питання:

1) Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 та рукописний текст «Сергієнко ВД», розміщені в графі «ПІДПИС:________» у Заяві від 06 травня 2019 року, яка зареєстрована в реєстрі за №1584, наданій приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Сташковій А.Г. від імені ОСОБА_1 , особисто ОСОБА_1 чи іншою особою?

Для проведення експертизи надати в розпорядження експерта (експертів) матеріали цивільної справи за №363/2280/24 та оригінал заяви від 06.05.2019 року.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача по справі ОСОБА_1 .

Зобов`язати позивача, відповідачок та третю особу виконати вимоги експерта (експертів), щодо надання додаткової документації та забезпечення проведення експертизи у визначені строки та у встановленому порядку.

Роз`яснити сторонам по справі позивачу, відповідачкам та третій особі, наслідки ухилення від участі в експертизі відповідно до ст. 109 ЦПК України та наслідки несплати судової експертизи відповідно до ч. 3 ст. 135 ЦПК України.

Провадження по справі зупинити до отримання висновку експерта за результатами проведеної експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Головуюча суддя О.П. Дьоміна