КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2024 року місто Київ

суддя Київського апеляційного суду М.І. Оніщук, перевіривши відповідність вимогам статті 356 ЦПК України апеляційну скаргу ОСОБА_1 , на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 28 липня 2024 року про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 28.07.2024 року відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви.

Не погоджуючись з ухвалою суду, 12.08.2024 року ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку, направивши апеляційну скаргу засобами поштового зв`язку.

20.08.2024 року апеляційна скарга надійшла до Київського апеляційного суду.

22.08.2024 року матеріали справи витребувано з Солом`янського районного суду міста Києва.

03.10.2024 року матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Під час вивчення матеріалів вказаної апеляційної скарги було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 356 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги до ухвалення судового рішення у справі, у зв`язку з малозабезпеченістю.

Дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку, що у задоволені клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, виходячи з наступного.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотання відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справах за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

Враховуючи те, що апелянтом не надано доказів матеріального стану, суд вважає за необхідне постановити ухвалу про відмову у задоволені клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно до п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду підлягає сплаті судовий збір: юридичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, фізичною особою - 0,2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За нормами ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 року встановлено у розмірі 3028 грн. 00 коп.

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп. на реквізитиКиївського апеляційного суду:

Отримувач коштівУК у Солом. р-ні/Соломян. р-н Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37993783 Банк отримувача Казначейство України(ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 РахунокотримувачаUA0026010Код класифікації доходів бюджету 22030101 Адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, апелянту на виконання вищевказаних положень закону необхідно надати суду докази сплати судового збору.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 28 липня 2024 року про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення - залишити без руху.

Визначити заявнику десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення виявлених недоліків.

Роз`яснити скаржнику, що наслідком не усунення виявлених судом недоліків є відмова у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук