КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Головуючого судді: Сушко Л.П.,

суддів: Кулікової С.В., Олійника В.І.,

секретар судового засідання: Дуб С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Шейко Вольги Василівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 червня 2024 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу.

11.03.2024 року на адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про проведення експертизи. Просив суд призначити у справі судову почеркознавчу експертизу. На вирішення експертам поставити питання:

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_5 в договорі позики грошових коштів від 22.09.2021 року ОСОБА_5 ?

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 в договорі позики грошових коштів від 22.09.2021 року ОСОБА_1 ?

Проведення експертизи доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України в м. Києві (04119, м. Київ, вул. Джонса Гарета, 5).

29.04.2024 року на адресу суду першої інстанції від представника позивача надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи. Вказала, що у померлого ОСОБА_5 фактично неможливо відібрати експериментальні зразки почерку. Відповідач при заявлені клопотання не витребовує будь-які документи від позивача, що лише підтверджується штучністю заявленого клопотання. Заявляючи клопотання про проведення по справі почеркознавчої експертизи та не надаючи при цьому належних та в достатній кількості документів, відповідач, зловживаючи правом, заздалегідь розуміючи, що експертиза фактично через неповноту її проведення, буде визнана недопустимим доказом, затягує процес та витрачає процесуальний час. Враховуючи викладені обставини у запереченнях просила суд відмовити у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 червня 2024 року призначено по справі судову експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_5 в договорі позики грошових коштів від 22.09.2021 року ОСОБА_5 ?

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 в договорі позики грошових коштів від 22.09.2021 року ОСОБА_1 ?

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС (04119, м. Київ, вул. Джонса Гарета, 5), попереджено їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, передбачену ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України.

Зобов`язано сторін на вимогу експерта надати необхідні та належні документи, зразки почерку та підпису. Витребувано у позивача оригінал договору позики від 22.09.2021 року укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

Не погодившись з вказаною ухвалою, адвокат Шейко Вольга Василівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала апеляційну скаргу, в якій просила її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

Доводи апеляційної скарги обгрунтовані тим, що відповідач звертаючись з заявою про забезпечення доказів, в порушення ч. 1 ст. 116 та ч. 3 ст. 117 ЦПК України не сплатив судовий збір, доказ не забезпечено, однак суд першої інстанції в порушення вказаних норм процесуального закону, не звернув на це уваги, порушується змагальність сторін, ухвалюються рішення на користь однієї із сторін без належної аргументації як зі сторін відповідача, так і зі сторони суду, без надання відповідних та необхідних доказів.

Позивачем в запереченнях на експертизу вказувалося, що для проведення почеркознавчої експертизи, необхідний цілий комплекс документів для проведення такого дослідження, адже не проведення такої експертизи буде розцінено судом на користь саме відповідача.

Наголошував на тому, що у померлого ОСОБА_5 фактично неможливо відібрати експериментальних зразків почерку. Тобто, при призначенні такої експертизи, крім того, за відсутності вільних зразків почерку, фактично порушено Наказ Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 року «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень».

Зазначав, що будь-яких зразків підпису взагалі судом не відбиралося, відповідачем не надавалося.

Відповідачем не витребовуються будь-які документи від позивача, з інших можливих місць знаходження зразків почерку, про що вказувалося позивачем та було проігноровано судом першої інстанції. Крім того, позивач наполягав, що саме ним самим підписувався Договір позики та призначення почеркознавчої експертизи підпису саме позивача, який надає документ є взагалі незрозумілим. Судом не відібрані й пояснення від другого відповідача, яка була присутня при підписанні договору, надавала згоду на отримання коштів. Тобто, взагалі не проведено будь-яких процесуальних дій, які б свідчили про те, що заява відповідача про призначення по справі почеркознавчої екпертизи є доцільним, повним та ухваленим без порушень, як норм чинного законодавства, так й змагальності та прав сторін по справі.

В обгрунтування доводів апеляційної скарги посилалась на те, що відповідачем були надані суду першої інстанції лише дві копії документів із зразками почерку ОСОБА_5 , однак суд першої інстанції не звернув увагу на те, що суду надано копію однієї сторінки нотаріально посвідченого договору від 12 квітня 2006 року, адже документ подано через систему Електронний суд. По-друге, на копії такої сторінки стоїть штамп зразка КНДІСЕ, що свідчить про те, що документа в оригіналі у відповідача немає, що ним незрозумілим шляхом отримано фотокопію такого документа, що робить його недопустимим доказом по справі та виключає такий документ як зразок. Другий документ - договір страхування майна, виконаний невідомою особою та невідомо звідки такий документ є у відповідача і де саме його було отримано.

Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.

15 жовтня 2024 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Шейко В.В., в якій просила перенести розгляд справи, призначений на 15.10.2024 року о 10 год. 00 хв. на більш пізній строк у зв'язку з неможливістю представника позивача з'явитися до залу судового засідання по причині хвороби на COVID.

Однак, належних та допустимих доказів на підтвердження даних обставин представник позивача - адвокат Шейко В.В. суду не надала, на підставі зазначеного, колегія суддів дійшла до висновку про залишення клопотання про відкладення розгляду справи без задоволення.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про призначення судової експертизи суд першої інстанції обгрунтовував свої висновки тим, що експертизу в даній справі необхідно провести для встановлення істини у вказаній справі, з огляду на предмет спору. Також суд першої інстанції вважав за необхідне витребувати для проведення експертизи у позивача оригінал договору позики від 22.09.2021 року укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

Такі висновки суду відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами як, зокрема, висновками експертів.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ч.3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто, експерта чи експертну установу визначає суд. Зі змісту наведеної норми вбачається, що суд з врахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 ЦПК України якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу.

Встановлено, що у грудні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

11.03.2024 року на адресу суду першої інстанції від представника відповідача надійшло клопотання про проведення експертизи. Просив суд призначити у справі судову почеркознавчу експертизу. На вирішення експертам поставити питання (а.с. 202-204 том 1):

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_5 в договорі позики грошових коштів від 22.09.2021 року ОСОБА_5 ?

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 в договорі позики грошових коштів від 22.09.2021 року ОСОБА_1 ?

Проведення експертизи доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України в м. Києві (04119, м. Київ, вул. Джонса Гарета, 5).

Також просив для проведення дослідження експертам в якості предмету дослідження, надати, як об'єкт дослідження почеркознавчої експертизи оригінали документів:

Договір позики грошових коштів від 22.09.2021 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 ;

Договір страхування майна від 30.01.2004 року між ОСОБА_5 та ВАТ СК «Алькона».

Витребувати у ОСОБА_1 оригінал Договору позики грошових коштів від 22.09.2021 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

Витребувати у ОСОБА_1 зразки підпису.

Також просив витребуваи від Головного сервісного центру МВС України оригінали договорів купівлі-продажу транспортних засобів:

- Покупцем якого був ОСОБА_5 від 24 лютого 2023 року, BMW F 900XR 895 (2021), № шасі WB10K108M6E14098$

- Покупцем якого був ОСОБА_5 від 02 вересня 2022 року, Ford F 150 3490 (2018), № шасі НОМЕР_1 ;

- Покупцем якого був ОСОБА_5 від 08 жовтня 2021 року, Infiniti QX80 5552 (2018) № шасі JN8FZ2NF5J9662189;

- Покупцем якого був ОСОБА_5 від 16.07.2021, BMW X3 1998, № куз. НОМЕР_2 .

Отже судом встановлено, що предметом позову є стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 200 000 доларів США. Стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 200 000 доларів США.

Відповідно до матеріалів справи вбачається, що підставою стягнення боргу є договір позики від 22 вересня 2021 року укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 ..

Відповідно до матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 .

З матеріалів справи вбачається, що стороною відповідача заперечується факт підписання договору позики від 22.09.2021 року ОСОБА_5 та отримання грошових коштів.

Виходячи з наведеного, враховуючи, що те оскільки судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо необхідності призначення у справі судової почеркознавчої експертизи документа для встановлення обставин, якими обґрунтовано позовні вимоги.

Колегія суддів наголошує на тому, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Суд апеляційної інстанції вважає поставлені на експертизу питання відповідають предмету спору та заявленим позовним вимогам, а також безпосередньо стосуються обставин справи, які входять до предмета доказування (підписання договору позики ОСОБА_5 ), встановлення яких потребує спеціальних знань, наявних лише у експерта.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції будь-яких зразків підпису не відбиралось, відповідачем не надавалось, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки такі доводи не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки відповідно до положень Закону України «Про судову експертизу», Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, експерт вправі заявити відповідне клопотання з цього питання, якщо судом не надано зразки підписів, або наданих судом зразків йому буде недостатньо для проведення експертизи.

Доводи апеляційної скарги про те, що у померлого ОСОБА_5 фактично неможливо відібрати експериментальні зразки почерку, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки заявляючи клопотання про призначення експертизи, відповідач надала суду копію договору страхування майна від 30.01.2004 року, а також розписку від імені ОСОБА_5 (а.с. 206,207 том 1). Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що неможливість проведення експертизи підлягає встановленню експертами у відповідному дослідженні.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідач звертаючись з заявою про забезпечення доказів, в порушення ч. 1 ст. 116 та ч. 3 ст. 117 ЦПК України не сплатив судовий збір, суд апеляційної інстанції відхиляє, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 84 ЦПК України учасник справи у разі саме неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. При цьому за подання клопотання про витребування доказів судовий збір не сплачується.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до частини 3 статті 117 ЦПК України за подання заяви про забезпечення доказів сплачується судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Як вбачається зі змісту поданого клопотання представника відповідача, зазначені ним докази він просив витребувати, на підставі статті 84 ЦПК України. Вимог щодо забезпечення цих доказів її клопотання не містить. Тому вказані доводи апеляційної скарги є безпідставними.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.

З урахуванням викладеного суд апеляційної вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність проведення судово-почеркознавчої експертизи, дотримавшись положень статей 103, 104 Цивільного процесуального кодексу України та вірно застосував їх до спірних правовідносин.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, і правильним застосуванням норм матеріального права, і не може бути скасована з підстав, викладених у апеляційній скарзі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 375 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Шейко Вольги Василівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 червня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено «17» жовтня 2024 року.

Головуючий суддя Л.П. Сушко

Судді С.В. Кулікова

В.І. Олійник