ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7567/24
провадження № 2/753/5653/24
25 червня 2024 року Дарницький районний суд міста Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,
за участю секретаря судового засідання - Ломакіної Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу в обґрунтування якого зазначила, що з 18.07.2015 року перебуває в шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1464. Посилається на те, що сімейне життя з відповідачем не склалося через побутові проблеми, протилежні погляди на життя, внаслідок чого розвинулась неприязнь однин до одного, втрачено почуття любові та поваги. Від шлюбу сторони дітей не мають. Фактично шлюбні відносини припинені, подальше збереження шлюбу суперечить її інтересам. Майновий спір відсутній. На примирення не згодна. Просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.
Позивачка в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду клопотання, в якому просила розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, проти заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, правом на подання відзиву не скористався. Конверт із позовною заявою, додатками до неї та судовою повісткою повернувся до суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".
У відповідності до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Зі згоди позивачки та її представника суд ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, між позивачкою та відповідачем був зареєстрований шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис №1464 (а.с. 5)
Від даного шлюбу подружжя дітей не має.
Спільне життя позивача з відповідачем не склалось, через побутові проблеми, протилежні погляди на життя, внаслідок чого у сторін розвинулась неприязнь однин до одного, втрачено почуття любові та поваги.
Враховуючи те, що збереження шлюбу є неможливим, позивачка просить суд не надавати строк для примирення, оскільки подальше перебування у шлюбі буде суперечити її інтересам.
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз чоловіка і жінки, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка і жінки. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України.
Дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, шлюб існує формально, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.
Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Згідно із п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного Кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Після одруження позивачка змінила прізвище із « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 ».
В позовній заяві позивачка не просить змінювати її прізвище на дошлюбне після розірвання шлюбу.
На підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, та керуючись ст.ст. 12, 80, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 18.07.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1464.
Після набрання рішенням законної сили направити його копію до Дарницького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Копію заочного рішення направити відповідачу в порядку, передбаченому ст.272 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення тридцяти денного строку на апеляційне оскарження.
Суддя: Л.М. Осіпенко