№ 2/183/901/24

У Х В А Л А
03 липня 2024 рокуСуддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Сорока О.В., розглянувши в порядку письмового провадження уточнену позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Вислоцької Ганни Олексіївни по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради депутатів, Орган опіки та піклування виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної ради, ІНФОРМАЦІЯ_1 про позбавлення батьківських прав, -
в с т а н о в и л а:
В провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вищевказана цивільна справа.
01 липня 2024 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Вислоцької Г.О. на адресу суду, надійшла уточнена позовна заява, в якій представник позивача просила позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно його неповнолітніх синів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
Суд вирішив питання про прийняття уточненого позову розглянути в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
06 жовтня 2023 року ОСОБА_1 , в особі свого представника адвоката Вислоцької Г.О. звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради про позбавлення батьківських прав.
Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 жовтня 2023 року відкрито провадження по справі, залучено в якості третьої особи службу у справах дітей Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Зі змісту п.2 ч.2, ч.3 ст. 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття уточненого позову суперечить положенням п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 49 ЦПК України.
Відповідно до ч.1, п.2 ч.2 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до ч.ч.3-4 ст.44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом
Аналіз частини другої статті 13 ЦК України дає підстави для висновку, що недобросовісна поведінка особи, яка полягає у вчиненні дій, які можуть у майбутньому порушити права інших осіб, є формою зловживання правом.
Формулювання «зловживання правом» необхідно розуміти, як суперечність, оскільки якщо особа користується власним правом, то його дія дозволена, а якщо вона не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права та дію без права, «injuria». Сутність зловживання правом полягає у вчиненні уповноваженою особою дій, які складають зміст відповідного суб`єктивного цивільного права, недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права.
Термін «зловживання правом» свідчить про те, що ця категорія стосується саме здійснення суб`єктивних цивільних прав, а не виконання обов`язків. Обов`язковою умовою кваліфікації дій особи як зловживання правом є встановлення факту вчинення дій, спрямованих на здійснення належного відповідній особі суб`єктивного цивільного права.
Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним (схожі висновки викладено Верховним Судом у постанові від 12 серпня 2019 року у справі № 905/945/18 та у постанові від 16 жовтня 2019 року у справі № 906/936/18).
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про обов`язок національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (справа «Шульга проти України», пункт 28, справа від 02 грудня 2010 року) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (справа «Мусієнко проти України», пункт 24, рішення від 20 січня 2011 року).
Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Смірнова проти України» рішення від 08 листопада 2005 року, справа «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. Fгапсе, рішення від 27 квітня 2000 року). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (справа «Красношапка проти України» рішення від 30 листопада 2006 року).
У зв`язку з тим, що представник позивача звернулася до суду із уточненим позовом до ОСОБА_2 , зазначені позовні заяви мають тотожний предмет позову позбавлення батьківських прав, зміст позовних заяв ідентичний, додатки до позовних заяв ідентичні, однак вони не додані до уточненого позову, змінено тільки найменування третіх осіб, але представник позивача мала право звернутися до суду з клопотанням про залучення до участі у справі належних третіх осіб, також уточнений позов підписаний 29.09.2023, а тому, суд доходить до висновку про те, що дії адвоката Вислоцької Г.О. є зловживанням процесуальними правами, що є підставою для повернення уточненої позовної заяви.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 12, 43, 44, 197, 257, 353 ЦПК України, суд,-
п о с т а н о в и л а:
Визнати дії ОСОБА_5 такими, що спрямовані на зловживання процесуальними правами.
Позовну заяву (уточнену) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради депутатів, Орган опіки та піклування виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної ради, ІНФОРМАЦІЯ_1 про позбавлення батьківських прав повернути позивачу.
Продовжити розгляд справи за вимогами, викладеними у позовній заяві.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту її проголошення.

Суддя Сорока О.В.