Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1318/24
Провадження № 2/935/635/24
РІШЕННЯ

Іменем України

30 вересня 2024 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Василенка Р.О. із секретарем - Криворучко Я.В., за участю: представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Рибакова О.В., представника відповідача Житомирської обласної прокуратури прокурора Дейнеки О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Житомирської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Житомирській області, третя особа Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди завданої незаконними діями органів дізнання, досудового розслідування, прокуратури і суду,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом, в якому просять суд стягнути з Державного бюджету України на їх користь моральну шкоду завдану йому незаконними діями уповноважених державних органів України по 542 500 грн. на кожного.

В обґрунтування поданих позовів вказують, що 06 липня 2018 року позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 343 КК України, в рамках кримінального провадження №0000655 внесеного до ЄРДР 12.09.2017 року, а саме щодо втручання в діяльність працівника правоохоронного органу з метою перешкодити виконанню ним службових обов?язків.

Вироком Коростишівського районного суду Житомирської області від 19 жовтня 2021 року у справі №280/791/18, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано невинуватими у пред?явленому обвинуваченні і виправдано в зв?язку з недоведеністю в їх діях складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.343 КК України.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року вирок Коростишівського районного суду Житомирської області від 19 жовтня 2021 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 29 лютого 2024 року ухвалу Житомирського апеляційного суду від 25 квітня 2023року залишено без змін.

Таким чином у зв?язку з незаконністю перебування під слідством та судом 67 місяців і 25 днів, що підтверджується постановленням виправдувального вироку вказують, що мають право на відшкодування моральної шкоди. Зазначають, що за цей час відносно них було застосовано ряд процесуальних дій та обмежень, а саме: оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.343 КК України, 08 серпня 2018 року застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов?язання та покладено відповідні обов?язки, які обмежували їх права як громадян. Також вчинялись інші процесуальні дії, в яких вони змушені були брати участь, так і в подальшому в судових засіданнях доводячи свою невинуватість, що призвело до порушення їх нормальних життєвих зв?язків, та вимагало додаткових зусиль для організації свого життя, підтвердження своєї невинуватості у вчиненні злочину та відновленню репутації.

Тому з огляду на положення Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», ст. 1176 ЦК України та виходячи з розміру мінімальної заробітної плати встановленої Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» в розмірі 8000 грн. просять стягнути моральну шкоду за період перебування під слідством та судом, за період з 06.07.2018 року до 29.02.2024 року (67 місяців і 25 днів), у розмірі по 542 450 грн. на кожного.

У відзиві на позовні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 представник Житомирської обласної прокуратури заперечив щодо задоволення позову через їх безпідставність та необґрунтованість. Вказує, що позивачами не вірно вказано період перебування під судом та слідством.

Вирок Коростишівського районного суду Житомирської області від 19.10.2021, яким ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виправдано у вчиненні інкримінованого ним кримінального правопорушення, ухвалою Житомирського апеляційного суду від 25.04.2023 залишено без змін, тому саме із вказаної дати (з дня набрання вироком законної сили) позивачі вважаються такими, що реабілітовані та позбавлені будь-яких обмежень, а кримінальне переслідування відносно них завершеним.

Також вказали, що розмір відшкодування повинен відповідати принципу поміркованості та розумності. При визначенні моральної шкоди підлягає врахуванню мінімально гарантований розмір відшкодування визначений у ст. 8 ЗУ «Про державний бюджет України на 2024 рік» згідно якої встановлено розмір мінімальної заробітної плати за рішенням суду на рівні 1600 грн..

У відзиві на позовні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 представник Головного управління Національної поліції в Житомирській області заперечив щодо задоволення позову через їх безпідставність та необґрунтованість.

Позивачами не наведено аргументованих доводів та конкретних прикладів на підтвердження фактів вчинення органами досудового слідства (ГУНП в Житомирській області) фізичного чи психічного впливу на позивачів в ході досудового розслідування кримінального провадження щодо них, що вказувало б на спричинення останнім моральних страждань, настання інших негативних подій та явищ, переживань тощо. Доказів на підтвердження протиправності поведінки ГУНП в Житомирській області під час повідомлення про підозру, проведення обшуку, здійснення інших процесуальних дій, які б обмежували права Позивачів не надано, тому просили відмовити у задовленні позову.

Представник позивачів адвокат Рибаков О.В. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити з наведених у позові підстав обгрунтувавши викладеними у позовах доводами. Вказав, що у зв`язку з безпідставним повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення позивачі перебували під слідством і судом більше 67 місяців, тому з урахуванням розміру мінімальної заробітної плати визначної у 2024 році на рівні 8 000 грн. просив стягнути на корист позивачів по 542 500 грн.

Представник відповідача Житомирської обласної прокуратури прокурор Дейнека О.С. у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову обгрунтувавши викладеними у відзиві доводами. Вказує, що позивачами не надано доказів того у чому саме виражається завдана моральна шкода. У поданих позовах позивачі не наводять суттєвих обставин які б вказували на заподіяння ним моральних чи фізичних страждань можливими неправомірними діями правоохоронних органів, а також обгрунтованого розміру такої шкоди.

Вважає, що позивачами при визначенні розміру моральної шкоди безпідставно завищено суму стягнення. Вказує, що статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» визначено розмір мінімальної заробітної плати, який застосовується як розрахункова величина для обчислення виплат за рішеннями суду, на рівні 1600 гривень, тому розмір можливої компенсації може бути зменшено до 107 200 грн.

Представник відповідача Головного управління Національної поліції в Житомирській області у судове засідання не з`явився про дату час та місце розгляду повідомлені належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №06002 850 281 30. Будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду не надходило, тому суд розглянув справу без їх участі.

Представник третьої особи Державна казначейська служби України, у судове засідання не з`явилися про дату час та місце розгляду повідомлені належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №5 99. Будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду не надходило, тому суд розглянув справу без їх участі.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 06 липня 2018 року заступником начальника СВ Коростишівсько ВП ГУНП в Житомирській області, за погодженням з прокурором Коростишівської місцевої прокуратури, ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 343 КК України в рамках кримінального провадження №0000655 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2017 року.

06 липня 2018 року заступником начальника СВ Коростишівсько ВП ГУНП в Житомирській області, за погодженням з прокурором Коростишівської місцевої прокуратури, ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 343 КК України в рамках кримінального провадження №0000655 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2017 року

За результатами досудового розслідування до Коростишівського районного суду Житомирської області скеровано обвинувальний акт у кримінальному провадженні №90000655 за обвинуваченням ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 343 КК України.

Вироком Коростишівського районного суду Житомирської області від 19 жовтня 2021 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 визнано невинуватими у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.343 КК України, виправдано у зв`язку з недоведеністю в їх діях складу кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.343 КК України

Цивільний позов у кримінальну провадженні не заявлявся.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року апеляційну скаргу прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури Закірова Р.К. залишено без задоволення, а вирок Коростишівського районного суду Житомирської області від 19 жовтня 2021 року, відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_1 залишено без змін (а.с. 22).

29 лютого 2024 року Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у справі №280/791/18 ухвалу Житомирського апеляційного суду від 25 квітня 2023 року, щодо ОСОБА_2 та ОСОБА_1 залишено без зміни, касаційну скаргу прокурора без задоволення.

Статтею 56 Конституції України визначено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до ч. 5 ст. 9, ч. 6 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, ст. 38 Декларації прав і свобод людини та громадянина, ч. 5 ст. 5 Конвенції про захист прав і основних свобод людини кожен, хто став жертвою арешту, затримання, засудження, має право на відшкодування шкоди.

Статтею 15, 16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, який не суперечить засадам цивільного законодавства. Способами захисту є зокрема відшкодування майнової та моральної шкоди.

Частинами першою та другою статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Положеннями частини третьої статті 23 ЦК України визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Частинами першою, другою, сьомою статті 1176 ЦК України передбачено, що шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом.

Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом.

Зі змісту статті 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

У випадках, зазначених у частині першій цієї статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках постановлення виправдувального вироку суду.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 3 цього Закону у випадках наведених у ст. 1 цього Закону громадянинові, зокрема відшкодовується (повертаються) також моральна шкода.

Частина 1 ст. 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» визначає, що відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 статті 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету.

Положення ч. 5 та ч. 6 ст. 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» встановлюють, що відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру.

Статтею 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» визначено, що розмір відшкодування повинен бути не меншим одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом.

Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи, але за час незаконного перебування громадянина під слідством чи судом він має бути не меншим однієї мінімальної заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством або судом.

Відшкодування моральної шкоди в цих випадках провадиться за рахунок коштів державного бюджету, незалежно від вини посадових осіб органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду.

Таким чином, законодавством встановлений тільки мінімальний розмір моральної шкоди за даною категорією справ, а остаточний розмір визначається судом з урахуванням обставин справи та в межах, встановлених цивільним законодавством. При цьому, суд при вирішенні цього питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що діють на час розгляду справи.

Така правова позиція Верховного Суду України викладена в постанові від 2 грудня 2015 року в справі за № 6-2203цс15.

Положеннями статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, внаслідок, зокрема незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, особа має право на відшкодування моральної шкоди, і право на таке відшкодування виникає в силу прямої вказівки закону, а саме статті 1176 Цивільного кодексу України, Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду».

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» передбачено установити з 1 січня 2024 року мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 7 100 гривень, з 1 квітня - 8 000 гривень; у погодинному розмірі: з 1 січня - 42,6 гривні, з 1 квітня - 48 гривень; визначити розмір мінімальної заробітної плати, який застосовується як розрахункова величина для обчислення виплат за рішеннями суду, на рівні 1600 гривень.

Отже, з урахуванням періоду перебування позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 під слідством і судом з 06 липня 2018 року (повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 343 КК України) до 29 лютого 2024 року, що становить 5 років, 7 місяців, 26 днів та розміру мінімальної заробітної плати, яка застосовується як розрахункова величина для обчислення виплат за рішеннями суду, станом на час ухвалення рішення судом (1600 грн.), мінімальний розмір відшкодування завданої моральної шкоди становить 108 542 грн. (67 місяців х1600,00 грн = 107 200 грн., 1600,00 грн :31 день = 1342 грн).

При цьому при визначенні розміру компенсації морального відшкодування для позивачів суд враховує обсяг заподіяної шкоди, ступінь, глибину та характер душевних страждань ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Позивачі мотивуючи розмір стягнення на їх користь завданої моральної шкоди у розмірі по 542 450 грн. кожному та вказують, що внаслідок незаконного обвинувачення у вчиненні злочину їм спричинена моральна шкода, яка пов`язана, перенесеними серйозними моральними стражданнями.

Однак на переконанням суду застосування до позивачів найбільш м`якого запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання не створювало для останніх будь-яких надмірних страждань пов`язаних з необхідністю здійснення додаткових дій направлених на організацію свого життя, будь-яких інших доказів суду не надано. Інші слідчі дії проводилися в межах повноважень органів досудового розслідування. Жодних відомостей чи свідчень неправомірних дій працівників органу досудового розслідування відносно позивачів у ході проведення таких слідчих дій суду не надано.

Разом із тим суд враховує надані сторонами докази в їх сукупності та з огляду на обставини, викладені у вироку Коростишівського районного суду Житомирської області від 19.10.2021 року у справі №280/791/18, а також термін перебування позивачів під слідством, необхідність захищатись від обвинувачення, що безумовно вказує на певні вимушені зміни у життєвих ритмах позивачів. З огляду на час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, суд дійшов до висновку про доведеність факту понесення позивачами моральних страждань.

Тому виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що відшкодування в розмірі 108 542 грн. відповідатиме розміру моральної шкоди заподіяної позивачам. При цьому на переконання суду такий розмір відшкодування моральної шкоди є достатнім для розумного задоволення потреб позивачів і не призведе до їх безпідставного збагачення.

Відповідно до п.13 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду. Таким чином, судовий збір за розгляд справи необхідно віднести за рахунок держави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст 1, 3, 4, 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», ст. 1176 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 19, 141, 247, 258, 259, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , задовольнити частково.

Стягнути з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , 108 542 (сто вісім тисяч п`ятсот сорок дві) грн. та на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , 108 542 грн. (сто вісім тисяч п`ятсот сорок дві) грн., в рахунок відшкодування позивачам моральної шкоди завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів досудового слідства, прокуратури і суду.

В решті розміру стягнення моральної шкоди, - відмовити.

Судовий збір віднести за рахунок держави.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення повного тексту судового рішення).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Прокуратура Житомирської області, , місцезнаходження: 10008, м. Житомир, вул. Святослава Ріхтера,11.

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Житомирській області, ЄРДПОУ: 40108625, місцезнаходження: вул. Старий Бульвар, 5/37, м. Житомир.

Третя особа: Державна казначейська служба України, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Бастіона,6.

Повний текст судового рішення складено 09.10.2024 року.

Суддя Роман ВАСИЛЕНКО