Справа № 216/6404/24
провадження 2/216/2549/24
УХВАЛА

іменем України

31 жовтня 2024 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого - судді Кузнецова Р.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Шакули Є.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за теплову енергію,

в с т а н о в и в:

До Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов цивільний позов комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за теплову енергію.

11 вересня 2024 року ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін у судове засідання.

На адресу суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про визнання договору недійсним.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання зустрічної позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

До неналежно оформленої зустрічної позовної заяви застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (ч. 1, 2 ст. 194 ЦПК України).

Ознайомившись з зустрічною позовною заявою, приходжу до висновку, що подана до суду позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175 та 177 ЦПК України, а саме:

- всупереч вимогам п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК позивач за зустрічним позовом не зазначив виклад обставин, якими обґрунтовує свої вимоги; не додав доказів, що підтверджують вказані обставини в зустрічній позовній заяві;

- всупереч вимогам п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач за зустрічним позовом не зазначив відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися;

- всупереч вимогам п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач за зустрічним позовом не зазначив відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- всупереч вимогам п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивача за зустрічним позовом не зазначив перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- всупереч вимогам п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач за зустрічим позовом не зазначив попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Разом з тим, позивач за зустрічним позовом просить суд звільнити його від сплати судового збору у зв`язку з фабрикацією справи та наявністю форс-мажорних обставин (посилання на ст. 5 Закону України «Про судовий збір», де зазначається про можливість звільнення від збору у зв`язку з обставинами, що виключають провину).

За статтею 1 Закону № 3674-VI під судовим збором розуміється збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Згідно з статтею 2 цього Закону платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

У статті 5 цього Закону передбачено категорію (коло) осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. До кола цих осіб позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 не входить.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема, за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024» установити на 2024 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2024 року 3028 гривні.

Кошти за оплату судового збору повинні бути перераховані за реквізитами: ГУК у Дніпропетровський області/Ц-М р/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0004652, код класифікації доходів бюджету: 22030101 «Судовий збір».

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Разом з тим, на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. В обґрунтування клопотання відповідач зазначає що, дана справа потребує детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин, а саме на думку відповідача справа має значний суспільний резонанс у зв`язку з форс-мажорними обставинами та воєнним станом в Україні, що впливає на можливість виконання зобов`язань за договором. З огляду на складність справи, її розгляд у загальному позовному провадженні є більш доцільним.

Крім того, частиною 1, 3 статті 274 ЦПК України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Пунктом 1 частини 4 статті 274 ЦПК України зазначено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. (ч. 6 ст. 279 ЦПК України)

Таким чином, суд не вбачає правих підстав для розгляду справи за позовом комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за теплову енергію, в порядку загального позовного провадження, оскільки нормами ЦПК України не заборонено розгляд справи про стягнення заборгованості за теплову енергію у спрощеному позовному провадженні, також в клопотанні відповідача не наведено жодних підстав, які б перешкоджали розглядати справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, тому заяву слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 4, 19, 133, 175, 177, 185, 194, 260, 274, 277, 279 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про визнання договору недійсним, - залишити без руху з наданням часу позивачу для усунення недоліків, а саме: не більше десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи в порядку загального позовного провадження за позовом комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за теплову енергію залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О.КУЗНЕЦОВ