У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 червня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Оболонь Інвест Плюс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування, скасування запису щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та визнання права власності,

встановив:

26.06.2024 представник позивача ТОВ «Оболонь Інвест Плюс» адвокат Білоцерковець Ю.С. звернувся до суду з вищевказаним позовом до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить:

Визнати недійсним договір дарування нерухомого майна: 1.1. автомагазину за адресою: АДРЕСА_1 (чотири), загальною площею 1 589,2 кв.м., (реєстраційний номер майна 00), 1.2. земельної ділянки площею 0,081 га, за кадастровим номером: :73:001:0010, категорія земель: землі житлової та громадської забудови, вид використання земельної ділянки: автотехобслуговування, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер майна 01) що укладений 01 липня 2023 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкіним Д.В., зареєстрований в реєстрі за №626.

Визнати протиправним та скасувати записи щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, а саме, запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 01 липня 2023 року, які внесені на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 68271132 від 01.07.2023 17:50:18, приватний нотаріус Кішкін Денис Володимирович, Ужгородський міський нотаріальний округ, Закарпатська обл. документи що подані для державної реєстрації - договір дарування, 626, 01.07.2023, ОСОБА_4 приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу.

Визнати право власності на нерухоме майно: 1.1. автомагазин за адресою: АДРЕСА_1 (чотири), загальною площею 1 589,2 кв.м., (реєстраційний номер майна 00), 1.2. земельну ділянку площею 0,081 га, за кадастровим номером: :73:001:0010, категорія земель: землі житлової та громадської забудови, вид використання земельної ділянки: автотехобслуговування, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер майна 01) за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 05.04.1999 року Ужгородським МВ УМВС України в Закарпатській області від 15.12.2020 року) та відновити відповідні записи у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про право власності на автомагазин та на земельну ділянку.

Стягнути з відповідачів понесені позивачем судові витрати.

Ознайомившись з позовною заявою, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, в порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачем не надано доказів, що підтверджують сплату судового збору за вказані вище вимоги у сумі, встановленому ЗУ «Про судовий збір», або документи, за наявності, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Останнє можливе відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання заяви немайнового характеру юридичною особою або фізичною особою підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Вказане також регламентує п. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Пунктом 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у справах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Суд зауважує, що за відсутності ціни позову суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, що підлягає сплаті стороною позивача за вимогу майнового характеру про визнання права власності на автомагазин та земельну ділянку.

Щодо визначення суми судового збору за дві вимоги немайнового характеру про визнання недійсним договору дарування та скасування запису щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, суд, виходячи зі ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2024 рік», де вказано, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 гривень , зауважує, що за дві вимоги немайнового характеру стороні позивача слід сплатити 6056 грн. (2*3028 грн.).

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З метою виправлення недоліків позивачеві необхідно визначити ціну позову, надавши підтвердження визначення дійсної вартості майна (наприклад висновок суб`єкта оціночної діяльності, який має право на проведення будівельно-технічної, товарознавчої (автотоварознавчої) експертизи); сплатити судовий збір відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», виходячи з вказаної ціни позову, а також відповідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону за дві вимоги немайнового характеру.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки, подавши позовну заяву в належній редакції.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Оболонь Інвест Плюс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування, скасування запису щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та визнання права власності залишити без руху.

Роз`яснити стороні позивача необхідність усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали, шляхом подання позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України та попередити, що в протилежному разі заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов