Справа № 673/20/24
Провадження № 2/673/179/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2024 р. м.Деражня

Деражнянський районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючий - суддя Дворнін О.С.

при секретарі судових засідань Яковенко В.О.

з участю прокурора Делінди В.Ю. , представника відповідача адвоката Шеховцова Є.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом заступника керівника Летичівської окружної прокуратури в інтересах Держави в особі Вовковинецької селищної ради Хмельницької області до ОСОБА_2 , з участю Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача про витребування земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

В січні 2024 року заступник прокурора Летичівської окружної прокуратури Хмельницької області звернувся в суд з позовом в інтересах Держави в особі Вовковинецької селищної ради Хмельницької області до ОСОБА_2 , з участю Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача про витребування земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію земельної ділянки, зокрема, просив витребувати у ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у комунальну власність Вовковинецької селищної ради земельну ділянку площею 2 га (кадастровий номер :04:031:0009), що знаходиться за межами населених пунктів Вовковинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області межі, площа, координати та конфігурація якої відповідає земельній ділянці переданій у приватну власність на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 31.05.2017 №22-10700-СГ.

Скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Держаному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державну реєстрацію права власності у ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на земельну ділянку із кадастровим номером :04:031:0023, площею 6 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Вовковинецької селищної ради Хмельницького району, реєстраційний номер об`єкта нерухомого 215, номер запису про право власності 69038782, з одночасним припиненням права приватної власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на вказану земельну ділянку. Скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га. Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Хмельницької обласної прокуратури () судовий збір, сплачений за пред`явлення позову.

В судовому засіданні прокурор та представник Вовковинецької ОТГ позовні вимоги підтримали та просили задовольнити позов із викладених в ньому підстав. Представник ГУ ДЗК в судове засідання не з`явився, проте надав суду заяву, в якій позовні вимоги прокурора підтримав. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача адвокат Шеховцов Є.С. проти задоволення позову не заперечує.

Заслухавши прокурора та інших учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом об`єктивно встановлено, що Летичівською окружною прокуратурою при виконанні повноважень, визначених ст. 131 - 1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», виявлено факт порушення інтересів держави при одержанні в приватну власність та користуванні земельною ділянкою площею 2 га з кадастровим номером :04:031:0009, що розташована на території Вовковинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області. Вивченням питання законності надання земельних ділянок державної власності встановлено, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 31.05.2017 №22-10700-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення ОСОБА_4 земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0009 загальною площею 2 га та передано її у власність для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Клопотовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області. Право приватної власності ОСОБА_4 на зазначену земельну ділянку зареєстровано 14.06.2017 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр речових прав).

Також, на підставі договору купівлі-продажу від 16.02.2018 укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 приватним нотаріусом Нагорною Т.В. Хмельницького міського нотаріального округу 16.02.2018 право власності ОСОБА_4 на вказану земельну ділянку припинено та власником земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер :04:031:0009), розташованої за межами населених пунктів Клопотовецької сільської ради Деражнянського району для ведення особистого селянського господарства стала ОСОБА_3 . Окрім цього, на підставі договору купівлі-продажу від 12.07.2023 укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Лаврентьєвим Ю.В. 12.07.2023 право власності ОСОБА_3 на вказану земельну ділянку припинено та власником земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер :04:031:0009), розташованої за межами населених пунктів Клопотовецької сільської ради Деражнянського району для ведення особистого селянського господарства на даний час є ОСОБА_2 . Поряд із цим встановлено, що ОСОБА_2 вчинено дії із об`єднання ряду земельних ділянок із цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, придбаних попередньо у громадян, внаслідок чого земельна ділянка із кадастровим номером :04:031:0009, що вибула із державної власності внаслідок незаконного використання ОСОБА_4 права на повторну безоплатну приватизацію земельних ділянок одного виду використання, увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023, площею 6 га. Водночас, станом на 12.12.2023 відомості про право власності ОСОБА_2 або будь-якої іншої особи на новоутворену земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно не зареєстровано. Згідно листа ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області №5288/281-23 від 11.12.2023 та копії Технічної документації із землеустрою щодо поділу (обєднання земельної ділянки архівна земельна ділянка із кадастровим номером :04:031:0009 знаходиться в межах земельної ділянки із кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га. Також згідно вказаної технічної документації із землеустрою, межі та координати архівної земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0009 та земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га не співпадають. Таким чином, встановлено, що спірна земельна ділянка площею 2 га з кадастровим номером :04:031:0009 вибула з державної власності незаконно з огляду на наступне. Так, відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ст.116, ст. 118, ст. 121 Земельного кодексу України (в редакціях чинних на момент виникнення спірних правовідносин) безоплатна передача земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства у власність громадян проводиться за рішеннями органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування у разі їх одержання із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації один раз по кожному виду використання не більше 2 га.Аналогічну позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №525/1225/15-ц.

Разом з тим встановлено, що згідно відомостей Державного реєстру речових прав на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 11.11.2016 №22-30169-СГ ОСОБА_4 отримав у приватну власність земельну ділянку загальною площею 2 га з кадастровим номером :02:003:0038 для ведення особистого селянського господарства, що розташована за межами населених пунктів Колодіївської сільської ради Камянець-Подільського району Хмельницької області. У подальшому 27.02.2018 в Державному реєстрі речових прав право власності на вказану земельну ділянку зареєстровано за ОСОБА_4 . ОСОБА_4 зловживаючи своїм правом набув спірну земельну ділянку з кадастровим номером :04:031:0009 у власність внаслідок вчинення неправомірних дій, а саме не повідомив Головне управління Держгеокадастру в Хмельницькій області про те, що раніше скористався правом на безоплатну приватизацію земельної ділянки для аналогічних потреб. Таким чином, ОСОБА_4 на час отримання спірної земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0009 (наказ від 31.05.2017 №22-10700-СГ) використав своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання, отримавши земельну ділянку з кадастровим номером :02:003:0038 (наказ від 11.11.2016 №22-30169-СГ). Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_4 зареєстрував право власності на спірну земельну ділянку за кадастровим номером :04:031:0009 - 14.06.2017, а на земельну ділянку за кадастровим номером :02:003:0038 - 27.02.2018, разом з тим оскільки завершальним етапом процедури безоплатного одержання земельної ділянки із земель державної власності і безумовною підставою для реєстрації права власності на нерухоме майно є прийняття відповідним органом державної влади рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність особи, що підтверджує реалізацію права на отримання земельної ділянки із земель державної власності у межах норм безоплатної приватизації по цьому виду використання. Наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області щодо земельної ділянки, кадастровий номер :04:031:0009, прийнято 31.05.2017, відносно земельної ділянки, кадастровий номер :02:003:0038 - 11.11.2016, а тому в даному випадку протиправно ОСОБА_4 набута спірна земельна ділянка за кадастровим номером :04:031:0009. Статтею 177 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) визначено, що об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага. Згідно з ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр» Державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами, про меліоративні мережі та складові частини меліоративних мереж. Статтею 2 Закону України «Про Державний земельний кадастр» визначено, що Державний земельний кадастр ведеться з метою інформаційного забезпечення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, фізичних та юридичних осіб при: регулюванні земельних відносин; управлінні земельними ресурсами; організації раціонального використання та охорони земель; здійсненні землеустрою; проведенні оцінки землі; формуванні та веденні містобудівного кадастру, кадастрів інших природних ресурсів; справлянні плати за землю. При цьому, перелік відомостей, що включаються до Державного земельного кадастру, наведений у ст. 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр».Так, відповідно до ч. 2 ст. 15 зазначеного Закону відомості про земельну ділянку містять інформацію про її власників (користувачів), зазначену в ч. 2 ст. 30 цього Закону, зареєстровані речові права відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Статтею 16 Закону України «Про Державний земельний кадастр» визначено, що земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер. Кадастровий номер земельної ділянки є її ідентифікатором у Державному земельному кадастрі. Кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Згідно із ч. 10 ст. 24 вищезгаданого Закону державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі: поділу чи об`єднання земельних ділянок; якщо протягом одного року з дня здійснення державної реєстрації земельної ділянки речове право на неї не зареєстровано з вини заявника; ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).

За змістом ч. 2 ст. 90 Земельного кодексу України (надалі - ЗК України) порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку, встановленому законом.

Право власності дійсного власника презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна.

При цьому, у відповідності до вищенаведених норм законодавства, права дійсного власника - держави (територіальної громади) на належне йому майно, мають бути зареєстровані у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та у Державному земельному кадастрі.

Разом з тим, у зв`язку із об`єднанням ОСОБА_2 земельних ділянок, у результаті якого земельна ділянка площею 2 га із кадастровим номером :04:031:0009 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 та факту реєстрації цієї земельної ділянки у Державному земельному кадастрі, витребування земельної ділянки із кадастровим номером :04:031:0009 в координатах, межах та конфігурації, що була передана наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-10700-СГ від 14.06.2017 у власність ОСОБА_4 для ведення особистого селянського господарства та реєстрація вказаної земельної ділянки за дійсним власником - територіальною громадою (державою), не є можливою.

З метою відновлення порушених прав дійсного власника, забезпечення витребування спірної земельної ділянки та реєстрації права власності на таку земельну ділянку за належним власником, наразі способом судового захисту порушених прав та інтересів держави є судове рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки, що утворилась в результаті об`єднання в Державному земельному кадастрі.

Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки відповідно до статей 125, 126 ЗК України виникають із моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема, гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження; обов`язковість державної реєстрації прав у Державному реєстрі прав; внесення відомостей до Державного реєстру прав виключно на підставах та в порядку, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 3 вказаного Закону).

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (надалі - ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень») відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому п. 1 ч. 7 ст. 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію зміни, припинення речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження повертаються у стан, що існував до відповідної державної

реєстрації, шляхом державної реєстрації змін чи набуття таких речових прав, обтяжень речових прав. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними.

Державна реєстрація прав у випадках, передбачених цією частиною, проводиться у порядку, визначеному цим Законом, крім випадку скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію на підставі рішення Міністерства юстиції України, що виконується посадовою особою Міністерства юстиції України відповідно до ст. 37 цього Закону.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обтяжень у порядку, передбаченому цим Законом.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» під час проведення реєстраційних дій державний реєстратор обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру.

Згідно із п. 9, 10 ст. 79-1 ЗК України, земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї, а державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України «Про Державний земельний кадастр», п. 12 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051, відомості Державного земельного кадастру є офіційними і вважаються об`єктивними та достовірними, якщо інше не доведено судом.

Згідно із ч. 13 ст. 79-1 ЗК України, земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).

В свою чергу, після об`єднання земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0009, що підлягає витребуванню на користь держави та яка увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровими номерами :04:031:0023, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на даний час наявні відомості лише про земельну ділянку з кадастровим номером :04:031:0023 (спірна земельна ділянка з кадастровим номером :04:031:0009 перебуває в межах земельної ділянки із кадастровим номером :04:031:0023).

Такі обставини унеможливлюють реєстрацію за територіальною громадою (державою) права власності на належну їй земельну ділянку та зумовлюють необхідність вжиття додаткових заходів щодо захисту її права.

Поряд із цим, захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав (позиція Верховного Суду від 22.05.2019 у справі №911/678/18).

Враховуючи вказане, з метою ефективного захисту порушеного права, відновлення становища, яке існувало до його порушення, забезпечення можливості належного оформлення права власності територіальної громади (держави) на спірну земельну ділянку згідно вимог ст. 126 Земельного кодексу України, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України, ст.ст. 2, 5 ЦПК України, належним способом захисту інтересів держави є пред`явлення позовної вимоги про скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 (узгоджується з позиціями Верховного Суду, висловленими в постанові від 31.01.2019 у справі №826/14200/17).

Факт об`єднання ОСОБА_2 земельних ділянок у результаті якого земельна ділянка із кадастровим номером :04:031:0009 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 не перешкоджають її поверненню у власність територіальної громади (держави) як незаконно вибутої.

Згідно із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 25.07.2018 у справі №640/8456/16-ц, у разі об`єднання земельних ділянок не відбувається виникнення чи створення іншого нового майна, відмінного від попереднього, не має місце перетворення або переробка тощо, фактично та юридично відбувається заміна кількох правовстановлюючих документів на один новий, яким засвідчено право власності на те саме майно, що й у попередніх документах. Залишаються попередніми як правові, так і фізичні характеристики об`єднаних ділянок, зокрема, не відбувається зміна їх цільового призначення, розташування тощо.

Подібна правова позиція сформована у п. 56 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі №367/2022/15-ц, відповідно до якої формування земельних ділянок їх володільцем, зокрема внаслідок поділу та/або об`єднання, з присвоєнням їм кадастрових номерів, зміною інших характеристик не впливає на можливість захисту права власності чи інших майнових прав у визначений цивільним законодавством спосіб, зокрема шляхом витребування таких земельних ділянок.

Верховним Судом у постанові №924/504/20 від 31.01.2023 визначено, що з урахуванням ч. 9, абз. 1 ч. 13 ст. 79-1 ЗК України, ст. ст. 24, 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п.п. 51, 52 Порядку ведення державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 №1141 задоволення лише віндикаційного позову не призведе до повного відновлення порушеного права держави, тому що вона, як власник майна, не зможе вчиняти щодо свого майна будь-які дії (володіти, користуватися та розпоряджатися), які не суперечать закону, у зв`язку з відсутністю державної реєстрації на вказане конкретно взяте майно, а тому таке рішення фактично не містить правових наслідків щодо ефективного вирішення спору. Не скасування державної реєстрації права власності на об`єднану земельну ділянку, складовою частиною якої є спірна земельна ділянка, реєстрація права власності держави на неї на підставі судового рішення про її витребування від відповідачів буде неможливою, оскільки це призведе до існування одночасно права власності на спірну земельну ділянку двох власників (в даному випадку держави в особі територіальної громади - Вовковинецької селищної ради та ОСОБА_2 ) як окремого об`єкта цивільних прав, так і права власності на неї у складі поділених земельних ділянок, що у подальшому стане підставою для нового спору між вказаними власниками.

Натомість, задоволення позовних вимог про скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації об`єднаної земельної ділянки призведе до ефективного способу захисту порушених прав та законних інтересів держави.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 79 ЗК України, земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

З моменту державної реєстрації, незалежно від її подальшого скасування, земельна ділянка є об`єктом Державного земельного кадастру, а всі відомості про неї та її кадастровий номер зберігаються у Державному земельному кадастрі постійно (ст. 10, ч. 8 ст. 16, ч. 19 ст. 21 Закону України «Про Державний земельний кадастр»).

Згідно із ст. 16, ст. 27 Закону України «Про Державний земельний кадастр» у разі об`єднання або поділу земельних ділянок, державна реєстрація та кадастровий номер земельної ділянки, яка увійшла у склад новоутвореної скасовуються, поземельна книга на неї закривається. Відомості про такі земельні ділянки у Державному земельному кадастрі набувають статусу архівних та зберігаються постійно.

Такі особливості правового статусу земельної ділянки дають можливість її ідентифікувати та повернути у державну (комунальну) власність навіть у випадку здійснення державної реєстрації її поділу (виділення), об`єднання з іншими ділянками, вчинення інших реєстраційних дій, внаслідок яких державна реєстрація цієї земельної ділянки скасовується.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", абз. 1 п. 67 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, рішення суду про витребування майна з чужого незаконного володіння є підставою для проведення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно

(далі - Державний реєстр прав) державної реєстрації права власності на нерухоме майно за належним власником.

Водночас, у розумінні положень ч. 3 ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (у чинній редакції) наразі способами судового захисту порушених прав та інтересів особи, зокрема, є судове рішення про скасування державної реєстрації прав. При цьому з метою ефективного захисту порушених прав законодавець уточнив, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). (Зазначене узгоджується з висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 07.12.2022 у справі №924/144/20).

Ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, враховуючи, що вимоги про скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га є похідними та взаємопов`язаними від вимоги про витребування у ОСОБА_2 на користь позивача земельної ділянки загальною площею 2 га із кадастровим номером :04:031:0009 саме в координатах, межах та конфігурації, що була передана наказом ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області від 31.05.2017 №22-10700-СГ у власність ОСОБА_4 для ведення особистого селянського господарства, а саме: із кадастровим номером :04:031:0009, яка увійшла до складу земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га.

Державна реєстрація земельної ділянки - це внесення до Державного земельного кадастру передбачених Законом України "Про Державний земельний кадастр" (надалі - Закон «Про ДЗК») відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера (ст.1 Закону «Про ДЗК»).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно ст. 24 Закону «Про державний земельний кадастр» державна реєстрація земельної ділянки здійснюється при її формуванні шляхом відкриття Поземельної книги на таку ділянку.

Водночас, державна реєстрація прав на нерухоме майно забезпечує можливість відображення, як статичного, так і динамічного процесу відносин власності, що, з одного боку, знаходить своє відображення у збереженні відомостей у спеціальному реєстрі про дійсного власника нерухомого майна, з іншого - про наступні переходи права власності на нерухомість.

Таким чином, ці поняття - державна реєстрація земельної ділянки та державна реєстрація речових прав на нерухоме майно, не є тотожними.

Згідно ст. 3 Закону України "Про державний земельний кадастр" закріплено основні принципи, на яких базується Державний земельний кадастр, зокрема, принципи об`єктивності, достовірності та повноти відомостей у Державному земельному кадастрі.

За наведених обставин, подальша наявність відомостей щодо прав на земельну ділянку з кадастровим номером :04:031:0023 у Державному земельному кадастрі порушуватиме принципи об`єктивності, достовірності та повноти відомостей.

На момент звернення до суду із позовом та розгляду справи судами, земельна ділянка з кадастровим номером :04:031:0009 як об`єкт цивільного права вже не існувала, оскільки шляхом об`єднання та поділу увійшла до складу іншої земельної ділянки з кадастровими номерами :04:031:0023 площею 6 га.

Повернення земельної ділянки у володіння власника (титульного володільця) шляхом задоволення позовної вимоги про витребування майна в повній мірі не відбувається з огляду на те, що спірна земельна ділянка з кадастровим номером :04:031:0009 втратила статус об`єкта цивільних прав, тому рішення суду про витребування майна від добросовісного набувача не є підставою для здійснення реєстратором відповідних дій щодо проставлення відмітки про скасування державної реєстрації прав і відкриття закритого розділу державного реєстру прав та відповідної реєстраційної справи, оскільки за Відповідачем зареєстровано право не на витребувану спірну земельну ділянку, а на новоутворену земельну ділянку, що не відповідатиме меті віндикаційного позову, спрямованого на захист прав власника земельної ділянки.

У зв`язку із цим, задоволення позовних вимог про скасування у Державних реєстрах державної реєстрації речових прав (права власності) на новоутворену земельну ділянку :04:031:0023, до складу якої увійшла спірна земельна ділянка), з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, призведе до ефективного способу захисту порушених прав та законних інтересів Позивача.

З огляду на викладене, прокурором обрано саме такий спосіб захисту, який може відновити його становище та захистити порушене право.

Аналогічна позиція викладена у Постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 924/144/20 від 07.12.2022.

Відтак, єдиним можливим та ефективним засобом захисту прав позивача є саме скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023. (Наведене узгоджується з висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 31.01.2023 у справі №924/504/20).

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №727-р визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Хмельницької області, відповідно до якого до складу Вовковинецької селищної територіальної громади включено Клопотовецьку територіальну громаду.

З у рахуванням викладеного, спірна земельна ділянка з кадастровим номером :04:031:0009, яка увійшла до складу земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га на даний час розташована на території Вовковинецької селищної територіальної громади Хмельницького району.

Окрім цього, на даний час суттєво змінено правове регулювання у сфері земельних відносин Законом України від 28.04.2021 № 1423-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин», що набрав чинності 27.05.2021.

Цим Законом Перехідні положення Земельного кодексу України доповнено п. 24, відповідно до якого з дня набрання чинності цим пунктом (27.05.2021) землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель, визначених у підпунктах а-е п.24 Перехідних положень Земельного кодексу України.

Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту i право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки.

Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом.

Перехід земельних ділянок із державної власності у комунальну власність згідно з вимогами цього пункту не є підставою для припинення права оренди та інших речових прав, похідних від права власності, на такі земельні ділянки.

3 дня набрання чинності цим пунктом до державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки державної власності, що передаються у комунальну власність територіальних громад, органи виконавчої влади, що здійснювали розпорядження такими земельними ділянками, не мають права здійснювати розпорядження ними.

Враховуючи те, що спірна земельна ділянка з кадастровим номером :04:031:0009, яка увійшла до складу земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га на даний час розташована на території Вовковинецької селищної територіальної громади Хмельницького району, то органом уповноваженим державою здійснювати повноваження щодо розпорядження землями на вказаній території є Вовковинецька селищна рада.

Таким чином, у разі задоволення судом позовної вимоги про витребування земельної ділянки із кадастровим номер :04:031:0009 вказана селищна рада зможе зареєструвати право власності на цю земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав.

Відповідно до ст. 80 Земельного кодексу України, ст.ст. 2, 170, 326, 374 Цивільного кодексу України право власності на землі державної власності належать державі Україна, яка реалізує це право через відповідні органи державної влади.

На даний час територіальні органи Держгеокадастру позбавлені права на розпорядження землями сільськогосподарського призначення, які в силу Закону України від 28.04.2021 № 1423-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин», перейшли до комунальної власності.

Однак відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 №15, Положення про Головне управління Держгеокадастру в області (далі-Положення), затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 29.09.2016 №333 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), такими органами що мають право розпорядження земельними ділянками сільськогосподарського

призначення державної власності за межами населених пунктів станом на момент передання спірної земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0009 є Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) та територіальні органи Держгеокадастру, зокрема Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області.

Спірна земельна ділянка з кадастровим номером :04:031:0009 вибула з володіння держави внаслідок порушення закону не лише набувачем земельної ділянки ОСОБА_4 , а й органу, уповноваженого від імені держави на момент виникнення спірних правовідносин на розпорядження цією земельною ділянкою - Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, яке реалізовувало повноваження Держгеокадастру на території Хмельницької області.

При здійсненні функцій із розпорядження землями, зокрема здійснюючи розгляд заяви ОСОБА_4 про передачу спірної земельної ділянки у власність, копія якої додана до позовної заяви, Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області відповідно до вимог ч. 8 ст. 118, ч. 6 ст. 186-1 Земельного кодексу України (в редакції чинній на момент виникнення) спірних правовідносин, ст. 2, 6 Закону України «Про землеустрій» мало не допустити зазначених порушень, відмовити у погодженні та затвердженні відповідного проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, який не відповідає положенням закону, відмовити ОСОБА_4 у передачі спірної земельної ділянки у власність.

Згідно ч.6 ст. 9, ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 30 Закону України «Про Державний земельний кадастр» (в редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) державний кадастровий реєстратор має доступ до всіх відомостей Державного земельного кадастру; до Державного земельного кадастру включаються відомості про земельну ділянку, які містять інформацію про її власників (користувачів), зазначену в ч.2 ст. 30 цього Закону, зареєстровані речові права відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно надається кадастровим реєстраторам в електронній формі шляхом безпосереднього доступу до цього реєстру.

Таким чином, службові особи Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області мали можливість перевірити наявність у власності ОСОБА_4 земельної ділянки даного виду використання та площі, раніше набутої в порядку безоплатної приватизації.

У спірних правовідносинах порушено вимоги ст.ст. 116, 118, 121 Земельного кодексу України при передачі спірної земельної ділянки (кадастровий номер :04:031:0009 загальною площею 2 га) у власність ОСОБА_4 , а відтак і інтереси держави, порушені саме Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області, яке реалізовувало повноваження Держгеокадастру. Тому захист інтересів держави в суді не узгоджується із інтересами зазначених органів.

Окрім цього, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.11.2021 справа №359/3373/16-ц зазначено, що ефективним способом захисту права власності (речового права) вважається вимога про витребування земельної ділянки з незаконного володіння (віндикаційний позов) в порядку ст.387 ЦК України, у той же час

для витребування нерухомого майна оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування не є ефективним способом захисту права власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними. Подібні за змістом висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21.08.2019 у справі № 911/3681/17, від 22.01.2020 у справі №910/1809/18, від 22.06.2021 у справі №200/606/18.

Тому саме Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області є третьою особою на стороні відповідача.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачені способи захисту цивільних прав та інтересів.

Відповідно до ч.2 ст. 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Згідно положень ч.1 ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

За змістом ч.1 ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Статтею 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 388 Цивільного кодексу України якщо майно за відплатним договором придбане у особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Згідно вимог ст.ст. 330, 387, 388, 658 ЦК України право власності дійсного власника підлягає захисту протягом всього часу наявності у особи титулу власника майна, а єдиним обмеженням права власності у часі є інститут набувальної давності, який передбачає право особи, яка добросовісно заволоділа майном, отримати його у власність зі спливом певного строку, встановленого законом, якщо дійсний власник не звернеться до цього часу з вимогою про витребування майна.

Отже, у справі, яка розглядається, також право власності дійсного власника презюмуються і не припиняються із втратою ними цього майна, а тому права держави підлягають захисту.

Також, за змістом ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Оскільки передумовою набуття права власності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на вказану земельну ділянку було попереднє незаконне рішення від 31.05.2017 №22-10700-сг Головного управління Держгеокадастру в області щодо відведення та

неправомірне її безоплатне набуття у власність ОСОБА_4 , то вказана земельна ділянка підлягає витребуванню на користь Вовковинецької селищної ради.

Витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, зміненої власником внаслідок її об`єднання, в особи, за якою вона зареєстрована на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.12.2021 у справі № 924/454/20.

З урахуванням викладеного, в даному випадку належним способом захисту права держави на повернення у власність земельної ділянки, яка незаконно вибула, поряд із вимогою про витребування спірної земельної ділянки, є відновлення становища, яке існувало до його порушення шляхом скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023.

Обґрунтування наявності підстав для представництва прокуратурою інтересів держави.

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 56 ЦПК України передбачено порушення справи за позовами прокурорів, які звертаються до суду в інтересах держави.Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. За змістом ст. 80 ЗК України, ст. 2, 172, 327, 374 ЦК України право власності на землі комунальної власності належать територіальній громаді, яка реалізує це право через відповідні органи місцевого самоврядування.За змістом зазначених положень чинного законодавства питання розпорядження землею, у тому числі передачі її у власність, належить до виключної компетенції органу місцевого самоврядування, в даних спірних правовідносинах - Вовковинецької селищної ради, як органу місцевого самоврядування, так і власника спірних земельних ділянок. Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.Порушення інтересів держави обґрунтовується тим, що земельна ділянка сільськогосподарського призначення комунальної форми власності вибула з власності територіальної громади з грубим порушенням вимог чинного законодавства.

Крім цього, уповноважений державою орган не вжив заходів до захисту прав та витребування спірних земельних ділянок. Летичівською окружною прокуратурою 18.07.2023 на адресу Вовковинецької селищної ради направлено лист про виявлені порушення з проханням повідомити чи вживатимуться заходи на усунення зазначених порушень, у тому числі в судовому порядку.З отриманої інформації від 18.07.2023 вбачається, що такі заходи не вживалися та на даний час не вживатимуться.Зазначені причини не звернення позивача до суду є необґрунтованими, що свідчить про відсутність намірів у Вовковинецької селищної ради самостійно вживати заходи на захист інтересів територіальної громади в частині витребування земельних ділянок та дає право прокурору, керуючись ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», вживати заходів для представництва інтересів держави в суді.Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі №912/2385/18).

Зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених Конституцією України та законами України повноважень шляхом пред`явлення позову в інтересах держави в особі уповноваженого органу - Вовковинецької селищної ради.У зв`язку із цим, Летичівською окружною прокуратурою 02.08.2023 повідомлено Вовковинецьку селищну раду про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави. Щодо правомірності та пропорційності втручання прокурора у право власності відповідача необхідно враховувати наступне.

Витребування у власність держави в особі органу місцевого самоврядування незаконно приватизованої земельної ділянки сприятиме реалізації зазначених конституційних положень є умовою позбавлення безпідставних переваг відповідача ОСОБА_2 та відновлення можливості справедливого (законного) розподілу такого обмеженого державного ресурсу як земля, що становить державний інтерес (вказане цілком узгоджується із правовою позицією ЄСПЛ, п.п. 70-71 рішення від 20.10.2011 у справі «Рисовський проти України», п. 54 рішення від 02.11.2004 у справі «Трегубенко проти України»), та свідчить про порушення інтересів держави й наявність підстав, передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», для представництва прокурором у цій справі інтересів держави.Незаконне набуття відповідачем права власності на ці землі позбавляє Український народ загалом та державу зокрема (ст. 13 Конституції України) правомочностей власника землі, що передбачені Конституцією та законами України (ст.ст. 14, 19 Конституції України).Враховуючи вищевикладене, а також те, що земельна ділянка сільськогосподарського призначення вибула з власності держави з грубим порушенням вимог чинного законодавства, насамперед через її набуття у приватну власність ОСОБА_4 , така ділянка підлягає витребуванню. З огляду на характер спірних правовідносин не вбачається невідповідності заходу втручання держави в право власності ОСОБА_2 критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, так і порушення принципу пропорційності, котрі сформовані у сталій практиці ЄСПЛ.

Аналіз ст. 2, 181, 33 Закону України «Про місцеве самоврядування» дає підстави для висновку, що захист інтересів територіальних громад і нормальне функціонування місцевого самоврядування є прямим обов`язком саме держави.У зв`язку із цим, інтереси держави та позивача, який представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження, повністю збігаються.Щодо строків позовної давності. Відповідно до сталої судової практики, відлік строку позовної давності обчислюється з моменту, коли про порушення прав дізнався або мав дізнатися орган, уповноважений на здійснення відповідних функцій, а не прокурор (постанови Верховного Суду України від 27.05.2014 № 3-23гс1420, від 02.09.2014 №3-82гс 1421, від 23.12.2014 № 3-194гс1422, від 25.03.2015 № 3-21гс15230, від 22.04.2015 № 3-54гс1524, від 13.05.2015 № 3-126гс1525, від 13.05.2015 № 3-54гс1526, від 01.07.2015 № 6-178цс1527).

Окрім того, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме - обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права (пункти 62, 66 рішення від 20.12.2007 у справі «Фінікарідов проти Кіпру»).

Про вказані у позовній заяві порушення вимог законодавства Летичівській окружній прокуратурі стало відомо 18.07.2023, а саме після опрацювання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, згідно якого ОСОБА_4 набув у власність земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :04:031:0009, попередньо отримавши у приватну власність земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :02:003:0038 для ведення особистого селянського господарства.Окрім того, Вовковинецькій селищній раді, як позивачу стало відомо про порушення вимог земельного законодавства 18.07.2023, після отримання листа Летичівської окружної прокуратури № 53-2842 вих-23.Таким чином, строки позовної давності не пропущено.Враховуючи встановлені судом обставини і визначені відповідно до них правовідносини, суд дійшов висновку про доведеність позовних вимог прокурора, тому слід витребувати у ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у комунальну власність Вовковинецької селищної ради земельну ділянку площею 2 га (кадастровий номер :04:031:0009), що знаходиться за межами населених пунктів Вовковинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області межі, площа, координати та конфігурація якої відповідає земельній ділянці переданій у приватну власність на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 31.05.2017 №22-10700-СГ. Скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Держаному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державну реєстрацію права власності у ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на земельну ділянку із кадастровим номером :04:031:0023, площею 6 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Вовковинецької селищної ради Хмельницького району, реєстраційний номер об`єкта нерухомого 215, номер запису про право власності 69038782, з одночасним припиненням права приватної власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на вказану земельну ділянку. Скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га. Разом з тим, слід стягнути з стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Хмельницької обласної прокуратури () судовий збір, сплачений за пред`явлення цього позову, в сумі 8052 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 263-268 ЦПК України, суд, - В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.Витребувати у ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у комунальну власність Вовковинецької селищної ради земельну ділянку площею 2 га (кадастровий номер :04:031:0009), що знаходиться за межами населених пунктів Вовковинецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області межі, площа, координати та конфігурація якої відповідає земельній ділянці переданій у приватну власність на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 31.05.2017 №22-10700-СГ.

Скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Держаному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державну реєстрацію права власності у ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на земельну ділянку із кадастровим номером :04:031:0023, площею 6 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Вовковинецької селищної ради Хмельницького району, реєстраційний номер об`єкта нерухомого 215, номер запису про право власності 69038782, з одночасним припиненням права приватної власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на вказану земельну ділянку

Скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :04:031:0023 площею 6 га.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Хмельницької обласної прокуратури () судовий збір, сплачений за пред`явлення цього позову, в сумі 8052 грн.

Складання повного рішення відкладено на строк не більше десяти днів з дня закінчення розгляду справи, у зв`язку з чим строк апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом 30 днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду через Деражнянський районний суд Хмельницької області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне найменування сторін та інших учасників справи, які при проголошенні рішення суду суддя не оголошує, викладені нижче:

Позивач - заступник Керівника Летичівської окружної прокуратури Сухоребрий Сергій, вул. Чорновола, 3, смт. Летичів, Хмельницька область, 31500, тел. факс: (03857) 2-05-39,е-mail:,е-mail: ю

Відповідач - ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , номер засобів зв`язку та електронна адреса невідомі.

Суддя: О. С. Дворнін