Справа № 274/7141/24 Провадження № 2/0274/1731/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13.11.2024 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного часткового майна, припинення права спільної часткової власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся із вказаним позовом, у якому просить:

1) поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за Варіантом №3 Висновку судового експерта №1831/08-2024 ОСОБА_3 від 06.08.2024 за результатами проведення будівельно- технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи, а саме визнати право власності:

- за ОСОБА_1 (1/2 частки) на приміщення: 1-1 - тамбур, площею 6,3 кв.м, 1-2 - кухню, площею 10,7 кв.м, 1-3 - житлову кімнату 21,9 ісв.м, 1-7 - санвузол, площею 6,5 кв.м., погріб (літ.а2), площею 32,1 кв.м, ганок (літ.а-4), площею 5,4 кв.м., вхід в погріб (літ а5), площею 3,1 кв.м., сарай- гараж (літ.Б), площею 56 кв.м., припинивши право спільної часткової власності;

- за ОСОБА_2 (1/2 частки) на приміщення: 1-4 - житлову кімнату, площею 23,7 кв.м, 1-5 - житлову кімнаїу, площею 24,4 кв.м, 1-6 - кухню, площею 12,1 кв.м, навіс (літ.б), площею 22,7 кв.м, альтанку (літ.В), площею 6,5 кв.м., вбиральню (літ.Г), площею 1,6 кв.м., припинивши право спільної часткової власності; '

Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями просить зобов`язати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 провести ремонтно- будівельні роботи. За відхилення від ідеальних часток співвласників у домоволодінні стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 компенсацію різниці часток в розмірі 111516 грн.;

2) поділити земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер :01:023:0010, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за Варіантом №3 висновку судового експерта №1831/08-2024 ОСОБА_3 від 06.08.2024 року за результатами проведення будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи, а саме визнати право власності:

- за ОСОБА_1 на земельні ділянки площею 286,7 кв.м та 207,9 кв.м. згідно Рисунку №19 припинивши право спільної часткової власності;

- за ОСОБА_2 (1/2 частки) на земельній ділянки площею 425,6 кв.м. та 69,0 кв.м. згідно Рисунку №19 припинивши право спільної часткової власності;

- в спільному користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишається земельна ділянка площею 10,8 кв.м. згідно Рисунку №19;

- надати ОСОБА_1 можливість доступу з обмеженим користуванням для обслуговування та поточного ремонту житлового будинку (літ.А) відповідно до п.6.1.41 ДБН Б.2.2.-12:2019 та п.7.26 Методичних рекомендацій щодо проведення досліджень з поділу, виділу та визначення порядку користування нерухомим майном згідно Рисунку №19;

- надати ОСОБА_2 можливість доступу з обмеженим користуванням для обслуговування та поточного ремонту житлового будинку (літ.А) відповідно до п.6.1.41 ДБН Б.2.2.-12:2019 та п.7.26 Методичних рекомендацій щодо проведення досліджень з поділу, виділу та визначення порядку користування нерухомим майном згідно Рисунку №19.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту заяви та документів, що додаються до неї встановлені ст.ст.175, 177 ЦПК України.

В позовній заяві позивач просить здійснити поділ житлового будинку та земельної ділянки, визнавши за ним та відповідачем право власності та припинити право спільної часткової власності на об`єкти нерухомості.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України передбачено, до поданої до суду заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до правового висновку викладеного у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 372/1080/19, який суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин з огляду на приписи ч. 4 ст.263 ЦПК України та ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається дійсною вартістю цього майна. При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно тощо.

Згідно п. п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а якщо позов складається з кількох самостійних вимог, як в даному випадку, ціна позову визначається сумою всіх вимог.

Згідно частини 1статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011,№ 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, № 3674-VI, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою визначено ставку судового збору у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 3028,00 гривень.

В позовній заяві зазначено ціну позову 986200 грн, при цьому вартість спірного майна становить 1972400 грн, що підтверджено доказами, долученими до позовної заяви.

Ставка судового збору за подання позовної заяви в частині визнання права власності розраховується наступним чином: 1972400 * 1%, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб: 1972400 * 1% = 19724 гривень.

Позивачем сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 9862 грн, таким чином розмір недоплати судового збору становить 9862 грн.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, з урахуванням норм діючого законодавства позивачу також слід доплатити судовий збір за подачу позовної заяви за дві вимоги немайнового характеру (припинення права спільної часткової власності на житловий будинок та земельну ділянку) у розмірі 1211,20 гривень за кожну вимогу.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки сплатити судовий збір у порядку, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1ст. 185 ЦПК України,позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 10-ти денний строк з дня вручення ухвали суду.

Також, слід роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог по усуненню недоліків поданого позову (заяви), що були підставою для залишення позову без руху він буде вважатись неподаним та повернутий йому.

Керуючись ст.ст.175,185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного часткового майна, залишити без руху, надавши заявнику строк 10 (десять) днів для усунення недоліків з дня отримання ухвали, роз`яснивши позивачу, що в разі не виправлення недоліків протягом встановленого строку заява буде повернута.

Ухвала оскарженою не підлягає.

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА