Справа № 638/6080/24
Провадження № 2/638/3739/24
19 червня 2024 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Щепіхіної В.В.,
при секретарі - Резнік І. П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивач ОСОБА_1 звернулася до Дзержинського районного суд м. Харкова із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що 04.08.2012 року між нею та відповідачем був укладений шлюб, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Борівського районного управління юстиції Харківської області. Під час шлюбу у подружжя народились діти: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач посилається на те, що сторони шлюбних стосунків не підтримують, шлюбні відносини фактично припинилися, втрачено відчуття поваги та кохання один до одного. За таких обставин позивач вважає, що подальше спільне проживання та збереження сім`ї неможливе, просить шлюб розірвати.
Ухвалою суду від 10.04.2024 відкрито провадження в даній цивільній справі та прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Позивач ОСОБА_1 належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду цивільної справи, в судове засідання не з`явилася. Від представника позивача надійшла до суду заява, в якій зазначено, що позивач позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити та проти заочного розгляду справи не заперечує, також просить розгляд справи проводити без участі позивача та його представника.
Відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судові засідання не з`являвся, про наявність поважних причин своєї неявки в суд не повідомив, заяви про відкладення судового засідання відповідач не надавав, відзиву на позов не направляв.
Оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не з`явився у судове засідання без поважних причини, не направив до суду відзив на позовну заяву, а позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд постановив проводити заочний розгляд справи.
З урахуванням наведеного, а також відповідно до положень частини 1 статі 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, доходить висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 таОСОБА_5 (позивач по справі), ІНФОРМАЦІЯ_4 зареєстрували шлюб 04 серпня 2012 року, про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Борівського районного управління юстиції Харківської області зроблений відповідний актовий запис № 23. Після реєстрації шлюбу прізвище позивача - " ОСОБА_6 ". Дана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 04 серпня 2012 року.
Під час шлюбу у подружжя народилися діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що 18 квітня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного зроблений відповідний запис №15, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 18 квітня 2014 року; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що 16 жовтня 2019 року Борівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області зроблений відповідний актовий запис №28, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 16 жовтня 2019 року.
Відповідно до статей 21, 24 Сімейного кодексу України (надалі СК України) шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Конституцією гарантовано, що кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з положеннями статті 104 СК України однією з підстав припинення шлюбу є його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Частиною 3 статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
В статті 112 СК України та пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.
Згідно з положеннями статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки.
Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що на момент звернення до суду спільного господарства з відповідачем не веде. Тобто, фактично позивач вже не проживає з відповідачем однією сім`єю та не пов`язаний з нею спільним побутом. Переконана у відсутності сенсу в підтриманні сімейних відносин, оскільки вважає неможливим подальше спільне проживання з відповідачем.
Вивчивши матеріали справи, суд встановив, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню у зв`язку з тим, що сторони не підтримують шлюбні відносини, позивач наполягає на розірванні шлюбу, примирення не можливе, отже, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач не зазначив про своє бажання змінити своє прізвище на до шлюбне, з огляду на це суд вважає за необхідне залишити прізвище позивача - " ОСОБА_6 ".
Відповідно до частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Щодо питання розподілу судових витрат між сторонами суд зазначає наступне.
Позивач ОСОБА_1 при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 968,96 грн..
Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судовий збір віднесено до складу судових витрат.
Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З урахуванням повного задоволення позовних вимог суд приходить до висновку про необхідність покласти судові витрати на відповідача.
На підставі викладеного, ст.ст.24, 104, 105, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст.4, 13, 18, 19, 141, 142, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ,зареєстрований 04 серпня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Борівського районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 23.
Після розірвання шлюбу прізвище позивача залишити без змін.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 ) судовий збір у сумі 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) грн. 96 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя В.В. Щепіхіна