ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1049/24Головуючий по 1 інстанції
Справа №697/2584/23 Категорія: 307000000 Скирда Б.К.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року м. Черкаси :

Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

судді-доповідача Новікова О. М., суддів Василенко Л. І., Карпенко О.В.,

за участю секретаря Ярошенка Б.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Заматова Романа Валерійовича на рішення Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 15 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 в інтересах якого діє адвокат Константінова Тетяна Миколаївна до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 , через свого представника - адвоката Константінову Т.М., звернувся до суду з вказаним позовом до ОСОБА_1 , обґрунтовуючи свої вимоги тим, що він є спадкоємцем першої черги після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті батька залишилося спадкове майно, а саме будинок та земельна ділянка, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Батько позивача тривалий час проживав без реєстрації у м. Ростов-на-дону, Російська Федерація.

Про смерть батька позивач дізнався у спілкуванні через месенджер з рідним братом батька ОСОБА_4 , який також проживає у м. Ростов-на-дону.

Дядько свідоцтво про смерть батька позивачу не передав.

Маючи намір отримати спадщину, позивач звернувся до приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Стеблини Є.В., але отримав відмову у прийнятті заяви у формі роз`яснення. Роз`яснення обґрунтовано відсутністю свідоцтва про смерть батька.

20.11.2023 до позивача зателефонували знайомі із запитанням чи дійсно він продає успадковане майно. Знайомі пояснили, що на сайті оголошень ОLX міститься оголошення про продаж будинку, який належить його батьку.

Через військову агресію з бору РФ в Україні, позивач не зміг отримати свідоцтво про смерть батька. А тому вирішив, що по відношенню до його спадщини вчиняються шахрайські дії.

В подальшому йому стало відомо, що продавцем майна виявилась його двоюрідна сестра ОСОБА_1 - відповідач у справі. У переписці стало відомо, що вона, маючи свідоцтво про смерть від свого батька (брата померлого), звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Із отриманих у переписці через месенджер «Viber» документів стало відомо прізвище нотаріуса, який завів спадкову справу.

Після цього позивач відразу звернувся до нотаріуса по місцю відкриття спадкової справи.

Нотаріусом було надано роз`яснення, що позивач пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Одночасно було надано копію свідоцтва про смерть батька.

У зв`язку з об`єктивними непереборними обставинами (війна в Україні), позивач не мав можливості отримати вчасно свідоцтво про смерть і як наслідок подати у встановлений законом спосіб і строк заяву про прийняття спадщини. Такі причини пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини на думку позивача є поважними.

З огляду на вказані обставини, позивач просив суд визначити йому додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 його батька ОСОБА_3 ; стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати; витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пірог Ю.С. копію спадкової справи на майно після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 15 квітня 2024 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визначено ОСОБА_2 додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 858,88 грн. (вісімсот п`ятдесят вісім гривень, 88 копійок).

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції керувався тим, що позивач ОСОБА_2 , як особа призовного віку, який зареєстрований на території України та є громадянином України, позбавлений можливості виїхати за межі України, оскільки на нього поширюється заборона виїзду за кордон. Проаналізувавши докази в їх сукупності, суд вказав, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 з поважної причини, оскільки не мав свідоцтва про смерть.

Не погоджуючись з таким рішенням місцевого суду, представник відповідача адвокат Заматов Р.В. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 15.04.2024 та відмовити в задоволенні позовних вимог, та здійснити розподіл судових витрат.

В апеляційній скарзі адвокат вказує, що позивач, протягом 6 місяців, в загалі не зробив жодної дії направленої на отримання свідоцтва про смерть або її копії, хоча мав таку можливість. Тобто, пасивною поведінкою позивач показав, що його внутрішня воля не бажає отримувати спадщину протягом 6 місяців і лише по закінченню 6 місячного строку проявив своє волевиявлення по отриманню спадщини.

Тому, пропуск 6 місячного строку відбувся не з об`єктивних причин, а з причин відсутності бажання позивача отримати свідоцтво про смерть, що не є поважною причиною поновлення строку для подання заяви.

Зазначає, що позивач, не маючи свідоцтва про смерть, не звернувся до нотаріуса з письмовою заявою протягом 6 місяців.

Скаржник вказує, що подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини та прийняття такої заяви нотаріусом, не залежить від наявності свідоцтва про смерть або будь яких інших документів. Тому по даній справі і в загалі в будь якої судовій справі, відсутність свідоцтво про смерть не те що, не є поважної причиною пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, а в загалі не є причиною не подання такої заяви протягом 6 місяців.

Також апелянт вказує, що суд необґрунтовано послався на те, що у позивача не було можливості виїхати за межі України, оскільки він є особою, яка не може виїжджати за її межі у зв`язку з воєнним станом.

Відзив на апеляційні скарги до суду не надходив.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні у справі докази, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги доходить наступних висновків.

Згідно з вимогами частин 1 та 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Оскаржуване судове рішення відповідає зазначеним вимогам закону.

Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Ростов-на-Дону, Російська Федерація.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з: житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 та земельної ділянки з кадастровим номером :01:006:0269, яка розташована в АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 21.11.2023 (а.с.10).

Таким чином, ОСОБА_2 , згідно із вимогами ст. 1261 ЦК України, є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до роз`яснення № 169/02-14 від 02.10.2023 приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Стеблини Є.В. встановлено, що 02.10.2023 ОСОБА_2 звернувся до нотаріуса щодо відкриття спадкової справи після смерті його батька ОСОБА_3 , який помер, з його слів, ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проте ОСОБА_2 було відмовлено та надано роз`яснення, що в зв`язку з відсутністю у нього свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , відсутністю інформації про актовий запис смерті ОСОБА_3 у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, а також відповідного документу, виданого компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, заведення (відкриття) спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 неможливе (а.с.15).

Відповідно до роз`яснення № 159/02-14 від 23.11.2023 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пірог Ю.С. вбачається, що ОСОБА_2 відмовлено у прийнятті його заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 в зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за визначенням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.16).

З копії спадкової справи № 20/2023 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 вбачається, що з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 до нотаріуса звернулася ОСОБА_1 (а.с.44-80).

Відповідно до частин першої, другої статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини від фізичної особи), яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти (частина перша статті 1268 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 та частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Щодо поважності причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини

Відповідно до пункту 1.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22 лютого 2012 року (далі - Порядок), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Згідно з пунктом 1.5 глави 10 Порядку, якщо смерть громадянина була зареєстрована на території іншої держави, нотаріусу подається відповідний документ, виданий компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, якщо інше не передбачено законом, міжнародними договорами України.

Аналізуючи наведене, необхідно дійти висновку, що у разі, якщо смерть спадкодавця зареєстрована на території іншої держави, при зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, спадкоємець зобов`язаний надати нотаріусу оформлений у встановленому законом порядку документ на підтвердження смерті особи.

Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до матеріалів справи 02.10.2023 позивач звернувся до приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Стеблини Є.В. з усною заявою про заведення спадкової справи після смерті його батька ОСОБА_3 . Проте ОСОБА_2 було відмовлено та надано роз`яснення, що в зв`язку з відсутністю у нього свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , відсутністю інформації про актовий запис смерті ОСОБА_3 у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, а також відповідного документу, виданого компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, заведення (відкриття) спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 неможливе (а.с.15). Отже, позивач вчиняв дії, спрямовані на вчасне звернення до нотаріуса з відповідною заявою, про що вірно зазначив суд першої інстанції.

У контексті наведеного, апеляційний суд вважає, що для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка помер на території іншої держави, разом із заявою про прийняття спадщини, ОСОБА_2 зобов`язаний був надати належним чином оформлений документ, який підтверджує факт смерті спадкодавця.

Оцінюючи поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд першої інстанції врахував, що відсутність свідоцтва про смерть спадкодавця, унеможливила вчасне звернення ОСОБА_2 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Тому, з урахуванням інших вчинених позивачем дій, спрямованих на реалізацію його спадкових прав на житловий будинок, як спадкоємця за законом, є поважною причиною пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Доводи сторони відповідача, що позивач міг надати довіреність на іншу особу, чи вчинити будь-які інші дії спрямовані на отримання свідоцтва про смерть батька на території РФ, суд вважає необґрунтованими.

Також апеляційний суд вважає, що відповідач, яка є спадкоємицею другої черги, вчасно отримавши свідоцтво про смерть її дядька - ОСОБА_3 , оскільки батько (рідний брат померлого) відповідачки проживає на території Російської Федерації, та звернувшись до нотаріуса з заявою на прийняття спадщини у липні 2023 року, не повідомила позивача, що свідчить про навмисне приховування від позивача свідоцтва про смерть його батькаОСОБА_3 .

Аналіз вищевикладеного свідчить про те, що ухвалюючи рішення у цій справі, суд першої інстанції дійшов до законних та обґрунтованих висновків і ухвалив законне та справедливе рішення, яке дає змогу позивачу вирішити це спадкове питання у встановлений законом спосіб.

Достатніх підстав для скасування або зміни рішення суду першої інстанції не вбачається.

Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат також немає.

Керуючись ст. ст. 35, 258, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Заматова Романа Валерійовичазалишити без задоволення.

Рішення Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 15 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови складено 01 липня 2024 року.

Судді: