Провадження № 2/161/4688/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2024 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Івасюти Л.В.

за участю секретаря судового засідання Вольської А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме частки квартири по АДРЕСА_1 . Співвласником іншої частки квартири є ОСОБА_2 . Зазначає, що ОСОБА_3 до дня своєї смерті був зареєстрований та проживав один за адресою: АДРЕСА_1 .

13.09.2024 він звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав після смерті батька, проте йому було відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Інших спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_3 немає, його дружина, мати позивача ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Враховуючи наведене, позивач просить суд, визначити йому, додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді від 26.09.2024 відкрито провадження в справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

23.10.2024 ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі.

До початку розгляду справи від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує та просить задовольнити з наведених у позовній заяві підстав.

Відповідач ОСОБА_2 подала до суду клопотання про розгляд справи у її відсутності, заявлений позов визнала та не заперечувала щодо його задоволення.

Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України.

Суд встановив, що визнання відповідачами позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Дослідивши матеріали справи, та подані докази на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог, суд установив таке.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України).

Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 06).

Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме на частки квартири по АДРЕСА_1 , право власності на яку підтверджується договором купівлі-продажу від 08.07.2011 (а.с. 09).

Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавець ОСОБА_3 за життя не склав заповіт, інші спадкоємці на спадкове майно не претендують, оскільки із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися, а тому має місце спадкування за законом.

Із свідоцтва про народження НОМЕР_2 вбачається, що ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_3 (а.с. 07).

Також, встановлено, що позивачу було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, що вбачається із письмової відмови в заведенні спадкової справи від 13.09.2024 № 49/01-16 (а.с. 12).

Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовувала тим, що він вважав, що якщо частина квартири перебуває у власності його дочки, а ним здійснювалися усі належні дії щодо оформлення права власності на це майно, його утримання, а також той факт, що він єдиний спадкоємець, а відтак у нього є всі підстави вважати, що майно перебуває у власності його родини, тому він не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою в терміни визначені законом.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав об`єктивні труднощі у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, а тому причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними.

Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України).

Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном.

Враховуючи вищенаведене, на підставі ст.ст.12-13, 81, 141, 247, 259, 264-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 3, 1268-1272 ЦК України, статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 );

Відповідач: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_4 );

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Л.В. Івасюта