Провадження № 2/229/63/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 р. м. Дружківка, Донецької області

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Медінцева Н.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,

ВСТАНОВИВ:

До Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу зареєстрованого 12.08.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Артемівську реєстраційної служби Артемівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 292.

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 09.02.2022 року клопотання відповідача про надання строку на примирення було задоволено

До початку судового розгляду справи від позивача надійшла заява, в якій просила залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з примирення подружжя з відповідачем було задоволено, провадження по цивільній справі зупинено.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 21 жовтня 2022 року № 61 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність Артемівського міськрайонного суду Донецької області за Дружківським міським судом Донецької області.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, справу передано головуючому судді Медінцевій Н.М.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 05.09.2024 року, провадження було поновлено та призначено до судового розгляду на 11.11.2024 року. об 11 год. 00 хв.

До початку судового розгляду до Дружківського міського суду Донецької області надійшла заява від позивача про залишення позовної заяви про розірвання шлюбу без розгляду.

Сторони, які належним чином повідомлялися про дату, час і місце розгляду справи, - у судове засідання не з`явились, про причини своєї неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового засідання від сторін до суду не надходили.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За наведених вище обставин та положень цивільного процесуального законодавства, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності сторін без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у суду матеріалів справи.

Зваживши доводи, викладені в заяві позивача про залишення позовної заяви без розгляду та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, з огляду на таке.

Згідно з положеннями ч. 1 та ч. 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, або у зв`язку з вільним волевиявленням особи, яка звернулася до суду, з вимогою припинити розгляд її позову. Звернення із заявою про залишення заяви без розгляду робить неможливим вирішення спору, навіть якщо на цьому наполягає відповідач.

За таких обставин, враховуючи, що до початку розгляду справи по суті позивачем подано заяву про залишення зазначеного позову без розгляду, та таке право позивача, на дану процесуальну дію прямо передбачено цивільним процесуальним законодавством, при цьому, заява позивача не суперечить законодавству, не порушує прав та законних інтересів інших осіб, зокрема, відповідача, суд дійшов висновку, що заяву позивача слід задовольнити, залишивши поданий позивачем позов без розгляду.

Разом з тим, з метою недопущення порушення права позивача на судовий захист, шляхом звернення до суду з даним позовом та його судовий розгляд, останньому слід роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Керуючись статтями 257, 258, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Н.М. Медінцева