"28" червня 2024 р. Справа № 363/2993/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву Заступника керівника Київської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про усунення перешкоди у здійсненні права користування та розпоряджання земельними ділянками водного фонду,

ВСТАНОВИВ:

19.06.2024 до Вишгородського районного суду Київської області, засобами поштового зв`язку, надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просить:

1) Усунути перешкоди у здійсненні Димерською селищною радою права користування та розпорядження земельними ділянками водного фонду, шляхом скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 14.05.2021

№10-2110/15-21-сг у частині затвердження проектів землеустрою та надання у власність земельних ділянок з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства на території Толокунської сільської ради Вишгородського району Київської області ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

2) Усунути перешкоди у здійсненні Димерською селищною радою права користування та розпорядження земельними ділянками водного фонду, що розташовані на території Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області, шляхом скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень:

№58291973 від 24.05.2021 із скасуванням державної реєстрації права власності ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером :16:112:7006 площею 1,3049 га з припиненням речових прав щодо неї;

№58297407 від 24.05.2021 із скасуванням державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку з кадастровим номером :16:112:7007 площею 2 га з припиненням речових прав щодо неї;

№58297916 від 24.05.2021 із скасуванням державної реєстрації права власності ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером :16:112:7008 площею 2 га з припиненням речових прав щодо неї;

№58294174 від 24.05.2021 із скасуванням державної реєстрації права власності ОСОБА_4 на земельну ділянку з кадастровим номером :16:112:7009 площею 2 га з припиненням речових прав щодо неї;

№58298386 від 24.05.2021 із скасуванням державної реєстрації права власності ОСОБА_5 на земельну ділянку з кадастровим номером :16:112:7010 площею 2 га з припиненням речових прав щодо неї;

№58293139 від 24.05.2021 із скасуванням державної реєстрації права власності ОСОБА_6 на земельну ділянку з кадастровим номером :16:112:7011 площею 2 га з припиненням речових прав щодо неї;

№58292557 від 24.05.2021 із скасуванням державної реєстрації права власності ОСОБА_7 на земельну ділянку з кадастровим номером :16:112:7012 площею 2 га з припиненням речових прав щодо неї;

№59039193 від 01.07.2021 із скасуванням державної реєстрації права власності ОСОБА_9 на земельну ділянку з кадастровим номером :16:112:6088 площею 2 га з припиненням речових прав щодо неї.

3) Усунути перешкоди у здійсненні Димерською селищною радою права користування та розпорядження земельними ділянками водного фонду, шляхом скасування державної реєстрації у Державному земельному кадастрі земельних ділянок з кадастровими номерами: :16:112:7006, :16:112:7007, :16:112:7008, :16:112:7009, :16:112:7010, :16:112:7011, :16:112:7012, :16:112:6088.

4) Усунути перешкоди у здійсненні Димерською селищною радою права користування та розпорядження земельними ділянками водного фонду, шляхом повернення земельних ділянок з кадастровими номерами:

:16:112:7006 від ОСОБА_1 на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області;

:16:112:7007 від ОСОБА_2 на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області;

:16:112:7008 від ОСОБА_3 на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області;

:16:112:7009 від ОСОБА_4 на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області;

:16:112:7010 від ОСОБА_5 на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області;

:16:112:7011 від ОСОБА_6 на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області;

:16:112:7012 від ОСОБА_7 на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області;

:16:112:6088 від ОСОБА_9 на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області, та стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Так, статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 ЦПК України документи, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суд у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2024 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3028,00 гривень.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1059800 грн)., а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн.).

Частиною третьою статті 6 цього закону України передбачено, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Перевіривши позовну заяву, судом встановлено її невідповідність вказаним вище вимогам до позовної заяви, з таких підстав.

Так, позивач, звертаючись до суду із вказаним позовом, заявивши 17 вимог немайнового характеру та 8 вимог майнового характеру, визначив ціну позову 196243,00 грн., вказавши, що згідно інформації Державного земельного кадастру, нормативна грошова оцінка земельних ділянок з кадастровими номерами: :16:112:7006, :16:112:7007, :16:112:7008, :16:112:7009, :16:112:7010, :16:112:7011, :16:112:7012, складає

70709,00 грн., а згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ціна земельної ділянки з кадастровим номером :16:112:6088 згідно договору купівлі-продажу становить 125534,00 грн.

Здійснюючи розрахунок розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання цього позову, позивачем зазначено, що відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору становить 54504,00 грн, а саме 1 вимога майнового характеру (196243,00 грн * 1,5% = 2944,00 грн, тобто до сплати підлягає 3028,00 грн ) та

17 вимог немайнового характеру (3028,00 грн * 17 = 51476,00 грн).

Проте, перевіривши наведений позивачем розрахунок розміру сплати судового збору, враховуючи кількість заявлених вимог, встановлено, що позивач, визначаючись щодо кількості вимог немайнового характеру, вірно врахував кількість вимог щодо кожної спірної земельної ділянки, при цьому, при розрахунку розміру судового збору, що підлягає сплаті за вимоги майнового характеру, не врахував кількість земельних ділянок, які просить повернути на користь держави, об`єднавши 8 вимог майнового характеру в одну та сплативши судовий збір у розмірі 3038, 00 грн.

У пунктах 10, 15 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Згідно з частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18.09.2023 у справі за №758/5118/21 провадження №61-5554сво23 - з точки зору забезпечення правової визначеності для осіб, що опинилися в аналогічних правових ситуаціях, доцільно виходити зі сталості підходів та вважати самостійними вимоги щодо кожного із відповідачів. Можливість пред`явлення кількох окремих позовів є одним з аргументів, який дозволяє виснувати, що у цій справі має місце не одна вимога, а кілька вимог щодо різних відповідачів. Водночас, ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Навпаки, підкреслюється, що судовий збір має бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо, якщо заявлено декілька немайнових вимог (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»). Поряд із цим, національне законодавство не містить жодних інших випадків, коли б пільги щодо сплати судового збору пов`язувалися б із об`єднанням або роз`єднанням позовних вимог. Таким чином, при тлумаченні поняття «вимога» у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватись окремо.

Таким чином, вимоги позивача, так само, як немайнові вимоги про усунення перешкод у здійсненні Димерською селищною радою права користування та розпорядження земельними ділянками водного фонду, шляхом скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень а також, шляхом скасування державної реєстрації у Державному земельному кадастрі земельних ділянок, щодо кожної спірної земельної ділянки, як вірно враховано позивачем при здійсненні розрахунку розміру судового збору за 16 вимог немайнового характеру, так само, необхідно було розрахувати розмір судового збору за 8 вимог майнового характеру про повернення кожної із спірних земельних ділянок у державу.

З урахуванням наведеного, позивач, при зверненні до суду мав би сплатити судовий збір за сімнадцять вимог немайнового характеру та вісім вимог майнового характеру, проте сплати в лише за 17 вимог немайнового характеру, та за одну вимогу майнового, долучивши до матеріалів справи платіжну інструкцію №1485 від 04.06.2024 про сплату судового збору в розмірі 54504,00 грн.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір ще за сім позовних вимог майнового характеру у розмірі 21196,00 грн. (3028,00 грн * 8 = 24224,00 грн 3028,00 грн = 21196,00 грн)

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Заступника керівника Київської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, зазначених у цій ухвалі, шляхом подання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву Заступника керівника Київської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про усунення перешкоди у здійсненні права користування та розпоряджання земельними ділянками водного фонду, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач