Справа № 752/6682/21
Провадження № 8/752/8/24
У Х В А Л А

Іменем України

17.10.2024 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Ольшевська І.О., за участю секретаря судового засідання Крекотень О.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Новобудова» звернулось до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, за якою просить скасувати рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12.08.2023р., ухвалити нове рішення, в якому провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

В обгрунтування заяви зазначає про те, що Голосіївським районним судом міста Києва від 12.08.2022р. задоволені позовні вимоги товариства та стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за житлово-комунальні послуги. Під час виконання рішення суду з`ясувалось, що відповідач ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . У даному випадку, як зазначає позивач, залучення правонаступника особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб. За вказаних обставин провадження в даній справі не підлягало відкриттю і справа за позовом до померлого відповідача не підлягає розгляду в суді в порядку цивільного судочинства.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 23.09.2024р. відкрито провадження за заявою ТОВ "Новобудова" про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, призначено заяву до розгляду.

Розглянувши заяву ТОВ «Новобудова» про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, проаналізувавши матеріали справи та заяви, суд зазначає наступне.

Так, на розгляді Голосіївського районного суду міста Києва перебувала справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Рішенням суду від 12.08.2022р. позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги задоволено, стягнуто з відповідача

на користь позивача заборгованість за житлово-комунальні послуги за період 01.04.2017р. по 01.03.2021р. у розмірі 4 716,70 грн. основного боргу, 3% річних у розмірі 669,01 грн., інфляційні витрати в розмірі 1 639,75 грн., а також 2 270,00 грн.

Як вбачається, на виконання рішення суду від 12.08.2022р., яке набрало законної сили 13.09.2022р., видано 13.10.2022р. виконавчий лист.

Виконавчий лист Голосіївського районного суду міста Києва передано на виконання до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Хоменка В.В., який згідно постанови від 03.11.2022р. відкрив виконавче провадження з його виконання ВП 70220946.

Від Другої Київської державної нотаріальної контори приватному виконавцю було направлено листа від 20.09.2023р. №3360/01-16, в якому повідомлялося про те, що спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 не заводилася, а також надано інформаційну довідку із Спадкового реєстру.

Із Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), дата видачі 20.09.2023р. вбачається, що ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до подачі ТОВ «Новобудова» позовної заяви від 04.03.2021р. №234/8 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

У відповідності ч. 1, 2, 4, 5 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду. Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з

нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, й вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Згідно з практикою ЄСПЛ процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, наявність доказу, недоступного раніше, який однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення "Праведная проти росії" від 18 листопада 2004 року).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 02 березня 2023 року зазначила, що судовий розгляд у суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду. Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку закінчується прийняттям постанови. Отже, в силу приписів частини першої статті 361 КАС України перегляду за нововиявленими обставинами підлягають рішення та постанови, прийняті за результатами розгляду справи по суті спору.

У частині першій статті 425 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд судового рішення суду першої інстанції з підстав, визначених частиною другою, пунктами 1, 3 частини третьої статті 423 цього Кодексу, подається до суду, який ухвалив судове рішення.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 03 лютого 2020 року у справі № 522/14170/17 (провадження № 51-1836кмо19) зазначено, що за нововиявленими обставинами можуть бути переглянуті лише судові рішення, що набрали законної сили та якими завершено розгляд кримінального провадження по суті в суді відповідної інстанції.

Такий висновок ґрунтується на загально-правовому принципі остаточності судових рішень (res judicata), що знаходить відображення й у змісті відповідних положень інших процесуальних кодексів. Так, стаття 423 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що предметом перегляду за нововиявленими обставинами може бути лише судове рішення, яким закінчено розгляд справи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 лютого 2021 року у справі № 826/20239/16 зроблено висновок, що повноваження суду на перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами стосується лише тих рішень, якими закінчено розгляд справи та які набрали законної сили. Нововиявлені обставини, їхня фактична, юридична, доказова, змістовна природа спрямовані на зміну чи скасування визнаного раніше законного, обґрунтованого та справедливого судового акта з результатами розв`язання спору. Із логіки завдання стадії провадження за нововиявленими обставинами можна побачити, що ці обставини тим, що завжди

стосуються суті спору, визначають, "наче вказують", що вони підлягають перегляду саме тією судовою інстанцією, яка розв`язала спір, її присуд набрав законної сили й таким чином здійснилося правосуддя, або тією судовою інстанцією, яка втрутилася в рішення суду по суті й ухвалила своє змінене чи нове судове рішення, яке набрало законної сили.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пп. 3-5, 7 своєї Постанови «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» № 4 від 30 березня 2012 року, суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається; вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини; обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги; процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку; обставини, які відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

Судом у ході розгляду заяви за нововиявленими обставинами встановлено, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, який на час звернення вже помер.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так норми ст. 55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй Постанові від 16 травня 2018 року по справі №183/4229/14 Верховний суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво в разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що обставини, на які посилається заявник, є нововиявленими та істотними, а доводи обгрунтованими.

У відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Обираючи підстави для закриття провадження по справі суд вважає за необхідне застосувати норми пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що померли на момент пред`явлення позовів, висловлена Верховним судом у Постановах від 16 травня 2018 року у справі №183/4229/14-ц, від 07 березня 2018 року у справі №320/13096/13-ц, від 14 лютого 2018 року у справі №310/10284/15, від 16 січня 2018 року у справі №654/3928/15.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 55, 255, 258-261, 263, 429 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги задовольнити.

2. Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12.08.2022р. у справі №752/6682/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги скасувати.

3. Провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги закрити.

4. Ухвала набирає законної сили з момент її підписання.

5. Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її

проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний 22.10.2024р.

Суддя І.О. Ольшевська