Справа № 211/5263/24
Провадження № 2/211/2449/24
Р І Ш Е Н Н Я
іменем України
19 листопада 2024 року м. Кривий Ріг
Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Костенко Є.К.,
за участю секретаря судового засідання Гоєнко Т.В.
розглянувши у судовому засіданні відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на нерухоме майно, -
Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Кафтасьєва Г.В. звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просив суд встановити факт належності ОСОБА_3 правовстановлюючого документа на нерухоме майно та визнати за позивачем право власності на 1/3 частку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому за життя майно. Так, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 належить на праві спільної сумісної власності квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Батькі позивачки перебували у шлюбі з 28.08.1981 по 28.03.1996. Оскільки на момент смерті ОСОБА_3 його шлюб з ОСОБА_2 було розірвано, мати позивачки вже не вважалась його спадкоємцем. При зверненні позивача до нотаріальної контори, для реалізації своїх спадкових прав, остання отримала від нотаріуса відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із тим, що у документі, який посвідчує право власності спадкодавця на квартиру, невірно було зазначено його по батькові, як « ОСОБА_5 » замість вірного « ОСОБА_6 ». У зв`язку з цим, представник позивача просить суд встановити факт належності померлому ОСОБА_3 правовстановлюючого документа на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , та визнати право власності за позивачкою на 1/3 цієї квартири, яка за життя належала її батькові.
За клопотанням представника позивача було витребувано від нотаріальної контори спадкову справу, заведену після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач та її представник у підготовче судове засідання не з`явились, надали суду письмову заяву, в якій просять судове засідання провести за їх відсутності, позовні вимоги підтримують, просять задовольнити.
Представник відповідача надала суду заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, проти позову не заперечує у разі відсутності інших спадкоємців.
Третя особа до суду не з`явилася, пояснень не надала, про дату і час розгляду справи повідомлена належним чином.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ОСОБА_3 , про що відділом реєстрації актів громадянського стану Довгинцівського районного управління юстиції м. Кривого Рогу вчинено актовий запис №1285 від 17.12.2002 (а.с.13).
Родинний зв`язок між померлим ОСОБА_3 та позивачем ОСОБА_1 підтверджується такими документами:
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Довгинцівським відділом ЗАГС м. Кривий Ріг, батьками ОСОБА_7 зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с. 16).
26.06.2010 ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_8 , про що Довгинцівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області складено актовий запис №233. Після укладання шлюбу подружжю надано спільне прізвище « ОСОБА_9 » (а.с. 17). За спільною заявою подружжя шлюб було розірвано, про що наявний актовий запис №4 від 18.01.2011 Довгинцівського відділу реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с. 17 зворот).
26.05.2011 ОСОБА_10 уклала шлюб з ОСОБА_11 , про що Красногвардійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, складено актовий запис №349. Після укладання шлюбу ОСОБА_10 змінила прізвище на « ОСОБА_12 » (а.с. 18).
Таким чином, досліджені документи дають можливість встановити, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 , а отже і спадкоємицею першої черги після його смерті.
Третя особа ОСОБА_2 перебувала у шлюбі з ОСОБА_3 з 28.08.1981 (свідоцтво про укладання шлюбу серії НОМЕР_2 , актовий запис №527 а.с. 14) по 28.03.1996 (свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 , актовий запис №141 а.с. 15).
Отже, на момент смерті ОСОБА_3 . 14.12.2002 ОСОБА_2 не була його дружиною, а тому не відносилася до кола спадкоємців першої черги.
Згідно з витребуваною спадковою справою №395, розпочатою 24.05.2003 після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачається, що вона була заведена на підставі заяви ОСОБА_7 . З матеріалів спадкової справи слідує, що за життя ОСОБА_3 заповітів не складав, а за оформленням спадщини звернулася лише його дочка ОСОБА_7 , якій 13.11.2004 було видано свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частину квартири по АДРЕСА_2 , та на грошовий вклад.
Враховуючи зазначене, окрім позивачки більше не встановлено інших осіб, які б зверталися для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3
09.08.2024, позивач через свого представника ОСОБА_2 для реалізації свого спадкового права, звернулася до державного нотаріуса Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) із заявою про оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом ще і на частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , але отримала від нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із тим, що у Свідоцтві на право власності на житло, невірно було зазначено по батькові спадкодавця, як « ОСОБА_5 » замість вірного « ОСОБА_6 » (а.с. 28, 29).
Згідно зі свідоцтвом про право власності на житло від 27.07.1994 зазначено, що ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 на справі спільної сумісної власності належить квартира загальною площею 47,1 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 та сарай площею 6 кв.м. Дане свідоцтво оформлено за результатами приватизації вищезазначеного житла та виданевиданого Бюро приватизації Криворізького відділення дороги згідно з розпорядженням №НОДБП-185 від 25.07.1994, зареєстроване в КП «Криворізьке БТІ» в книзі 1бПВ-12-912 (а.с. 19-24).
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.
Правовстановлюючий документ - це документ, який підтверджує права певного суб`єкта та складений у порядку, передбаченому законодавством.
Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому.
На підтвердження того, що вірне по батькові спадкодавця було « ОСОБА_6 » позивачем суду надані такі документи:
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого 19.05.1951 Ленінським рай бюро ЗАГСу м. Запоріжжя, батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , про що зроблений актовий запис №651 (а.с. 26).
Усі інші досліджені раніше судом документи: свідоцтво про народження позивачки, свідоцтва про укладання та розірвання шлюбу між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 також містять записи, що по батькові ОСОБА_15 вказано « ОСОБА_6 » (а.с. 14-16).
Адресна довідка від 14.08.2003 підтверджує, що за адресою: АДРЕСА_3 , був прописаний ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 27).
Вказані обставини дають суду підстави зробити висновок, що свідоцтво про право власності на житло від 27.07.1994 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначене підтверджується належними та допустимими доказами, а різниця у написані по батькові пов`язана з технічною помилкою.
Згідно зі ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону, або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Як передбачено ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
З урахуванням вказаного суд вважає, що наданими позивачем доказами підтверджується набуття за життя ОСОБА_3 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , прав на 1/3 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим, позивач ОСОБА_1 , як дочка померлого, також отримала право на спадкування за законом, оскільки інших спадкоємців не було встановлено, а тому позовна заява підлягає задоволенню.
Питання щодо стягнення судового збору з відповідача позивачем не заявлено.
Керуючись ст.ст.1216, 1217, 1261, 1266 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 315 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на нерухоме майно, задовольнити.
Встановити факт належності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтва про право власності на житло від 27 липня 1994 року, виданого Бюро приватизації Криворізького відділення дороги, згідно з розпорядженням (наказом) від 25 липня 1994 року №НОДБП-185, на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнати за ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ), право власності на 1/3 частку квартири, загальною площею 47,1 кв.м, житловою площею 27,4 кв.м, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судові витрати залишити за позивачем.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 19.11.2024.

Суддя Є.К.Костенко