Справа № 761/8414/24
Провадження № 2/761/6049/2024
У Х В А Л А

09 жовтня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Саадулаєва А.І.,

за участю секретаря судового засідання - Лишняк А.О.,

від позивача: представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

від відповідача: представник ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача про роз`єднання позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо позову: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рижков Сергій Іванович, про встановлення факту родинних відносин, визнання недійсним заповіту та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо позову: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рижков Сергій Іванович, про встановлення факту родинних відносин, визнання недійсним заповіту та визнання права власності на спадкове майно.

Від представника відповідача до суду надійшло клопотання про роз`єднання позовних вимог, у зв`язку із тим, що вимога про встановлення факту родинних відносин між Позивачкою та ОСОБА_6 , як двоюрідною племінницею та двоюрідною тіткою має розглядатись судом в порядку окремого провадження у відповідності до Розділу IV ЦПК України, а позовні вимоги про визнання недійсним заповіту та визнання права власності на спадкове майно має вирішуватись судом в порядку позовного провадження, тому є доцільним роз`єднати вимоги поєднані в одне провадження, оскільки їх спільний розгляд ускладнює вирішення справи.

В судовому засіданні, яке відбулось 09.10.2024 року, представники позивача заперечили проти задоволення клопотання в повному обсязі та просили відмовити в його задоволенні.

В судовому засіданні, яке відбулось 09.10.2024 року, представник відповідача клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Вирішуючи клопотання про роз`єднання позовних вимог, суд виходить з наступного.

Положеннями ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст.188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Частиною 6 ст.188 ЦПК передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

Згідно з ч. 8 ст. 188 ЦПК України, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Аналогічні за змістом висновки щодо встановлення факту викладені в постановах Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі № 336/709/18-ц (провадження № 61-39374св18), від 15 квітня 2020 року у справі № 302/991/19 (провадження № 61-1128св20), від 27 серпня 2020 року у справі № 201/1935/20 (провадження № 61-8149св20), від 14 квітня 2021 року у справі № 205/2102/19 (провадження № 61-872св21), від 28 квітня 2021 року у справі № 520/19532/19 (провадження № 61-13709св20).

Позивач правильно звернулась до суду з позовом на загальних підставах (саме у порядку позовного провадження), оскільки її позов містить вимогу встановити факт родинних відносин, між нею та ОСОБА_6 , а саме, що ОСОБА_7 є двоюрідною тіткою ОСОБА_4 , та визнати недійсним заповіт вчинений ОСОБА_6 , яка є двоюрідною тіткою ОСОБА_4 .

Отже, вимога позивача про встановлення факту родинних відносин є взаємопов`язаною з вимогою про визнання заповіту недійсним, тобто з наступним вирішенням спору про право цивільне в одній справі.

Дотримуючись означених вимог закону, суд приходить до висновку, що роз`єднання позовних вимог не сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства, спільний розгляд справи є доцільним, а доводи на які сторона відповідача посилається в обґрунтування даного клопотання є безпідставними.

Керуючись ст.ст. 188, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Клопотання представника відповідача про роз`єднання позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо позову: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рижков Сергій Іванович, про встановлення факту родинних відносин, визнання недійсним заповіту та визнання права власності на спадкове майно - залишити без задоволення.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: