Справа № 464/4795/24
пр.№ 2/464/1542/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.11.2024 Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді Чорна С.З.

секретаря судових засідань Сенюга М.І.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Львівенергозбут», Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», третя особа на стороні позивача без самостійних вимог ОСОБА_2 , Міністерство соціальної політики України про відшкодування матеріальної шкоди та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до Сихівського районного суду м.Львова із позовною заявою, в якій просить стягнути з ПРАТ «Львівобленерго» на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 3288 грн. (вартість приладу обліку електричної енергії, придбаного позивачем на вимогу зазначеного відповідача для використання юридичною особою); моральну шкоду в розмірі 42000 грн., стягнути з ТОВ « Львівенергозбут» моральну шкоду у розмірі 42000 грн.

В обґрунтування своїх позовних вимог покликається на те, що позивач у справі є власником квартири в будинку АДРЕСА_1 , є багаторічним відповідальним і сумлінним отримувачем послуг з постачання електричної енергії. Своєчасно забезпечує передачу уповноваженому підрозділу постачальника електроенергії показників приладів обліку спожитої електроенергії, гарантовано оплачує вартість спожитої енергоносіями, не зважаючи на той факт, що потребує постійної сторонньої допомоги для організації всіх без винятку, життєвих потреб. Окрім того, вказав, що його дружина ОСОБА_2 також потребує сторонньої допомоги, що знайшло своє підтвердження у відповідних медичних висновках. Уповноважені особи ПАТ «Львівобленерго» завжди повідомляються споживачем про належність до спільноти громадян з особливими потребами, висловлюється прохання про необхідність завчасного попередження про необхідність проведення контрольних дій щодо приладів обліку, а також про наявність належно оформлених документів у працівника відповідного підрозділу. Протягом останніх 6 місяців, кількаразово, під приводом перевірки приладів обліку спожитої електроенергії за адресою проживання позивача у справі намагалась провести особа, яка представилась контролером ПрАТ «Львівобленерго», однак, не могла надати для огляду посвідчення. Однак такі спроби проникнути у житло позивача контролером відбувалися неодноразово. 27.06.2024 року до будинку позивача прибули працівники ПрАТ «Львівобленерго» , які повідомили про намір обмежити споживання електроенергії позивачу через звернення із запитом на отримання публічної інформації від 16.06.2024 року. Вказав на незаконні дії інженера ОСОБА_3 , який постійно переривав всі спроби обговорення законності дій працівників ПрАТ «Львівобленерго». Зазначив, що дії контролера ПрАТ «Львівобленерго», який намагався проникнути в приватне житло позивача у справі без належним чином оформлених документів, а також дії інженера компанії Чорного Б. спричинили погіршення стану здоровя у позивача ОСОБА_1 , необхідність звернення до сусідів за відповідною допомогою через наявність реальної загрози життю. Просив позов задовольнити.

Ухвалою судді Сихівського районного суду м.Львова від 08.08.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Визначено відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Копію ухвали надіслано учасникам справи, а відповідачам також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів (за місцем реєстрації).

19.08.2024 від представника відповідача ПАТ "Львівобленерго" поступив відзив на позовну заяву, згідно якого останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог позивача. В обгрунтування вказує, що ПрАТ «Львівобленерго» була надана відповідь на запит про доступ до публічної інформації в порядку і строки передбачені чинним законодавством. Вказали, що ПрАТ «Львівобленерго» діяло у відповідності до вимог чинного законодавства при виконанні функціональних обов`язків оператора системи розподілу у правовідносинах з споживачем. Позивачем не доведено та не підтверджено жодними доказами заподіяння йому матеріальної та моральної шкоди.

27.08.2024 від представника відповідача ТОВ «Лвівенергозбут» поступив відзив на позовну заяву згідно якого просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки позовні вимоги необгрунтовані, такі, що не відповідають дійсним обставинам справи. Позивачем не зазначено, у чому конкретно полягали страждання, не зазначено характер немайнових втрат. Таким чином, обставини, на які посилається позивач не підтверджують факт заподіювання саме ТзОВ «Львівенергозбут» моральної шкоди та не є підставою для будь якого відшкодування.

Розгляд справи проводиться без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження, як це передбачено ч.13 ст.7 ЦПК України. На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити.

Згідно запиту на отримання публічної інформації ОСОБА_4 , ОСОБА_1 адресований Голові правління ПрАТ «Львівобленерго» від 14.06.2024 просять надати інформацію про перелік працівників ПрАТ «Львівобленерго», яким під приводом виконання контрольних функцій делеговано право проведення огляду приватних квартир без оформлення належним чином документів.

У відповіді на запит ПрАТ «Львівобленерго» від 27.06.2024 було роз`яснено, що відповідно до п.п. 2, 3, 4 п. 5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018, оператор системи має право: на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору. Окрім цього, у відповіді на запит ПрАТ «Львівобленерго» було додатково роз`яснено, що згідно із пп. 12 п.5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок, у тому числі генеруючих установок, установок зберігання енергії та їх налаштувань, та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) в установленому цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень.

Відповідно до трекінгу поштового відправлення із № 817 ( ОСОБА_1 ) з офіційного сайту АТ «Укрпошта» за посиланням: https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html, це поштове відправлення прийняте національним оператором поштового зв`язку України від Відправника 27.06.2024, не вручене під час доставки 02.07.2024, повернене за зворотною адресою за закінченням встановленого терміну зберігання 16.07.2024 та вручено назад Відправнику 18.07.2024.

Відповідно до трекінгу поштового відправлення із № 264 ( ОСОБА_4 ) з офіційного сайту АТ «Укрпошта» за посиланням: https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html, це поштове відправлення прийняте національним оператором поштового зв`язку України від Відправника 27.06.2024, не вручене під час доставки 02.07.2024, повернене за зворотною адресою за закінченням встановленого терміну зберігання 16.07.2024 та вручено назад Відправнику 18.07.2024.

Працівниками ПрАТ «Львівобленерго» 23.05.2024 складено акт про недопуск працівників ПрАТ «Львівобленерго» до вузла обліку електричної енергії та/або до електроустановок споживача за адресами: АДРЕСА_2 . Водночас, споживачу ОСОБА_1 за даними адресами 23.05.2024 направлено повідомлення про дату наступного відвідування 02.08.2024, що підтверджується списком згрупованих поштових відправлень (відправлення № 448, № 816) від 29.05.2024.

Відповідно до трекінгу поштового відправлення із № 816 ( ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 ) з офіційного сайту АТ «Укрпошта» за посиланням: https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html, це поштове відправлення прийняте національним оператором поштового зв`язку України від Відправника 29.05.2024, не вручене під час доставки 30.05.2024, повернене за зворотною адресою за закінченням встановленого терміну зберігання 13.06.2024 та вручено назад Відправнику 17.06.2024.

Відповідно до трекінгу поштового відправлення із № 448 ( ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_4 ) з офіційного сайту АТ «Укрпошта» за посиланням: https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html, це поштове відправлення прийняте національним оператором поштового зв`язку України від Відправника 29.05.2024, не вручене під час доставки 30.05.2024, повернене за зворотною адресою за закінченням встановленого терміну зберігання 13.06.2024 та вручено назад Відправнику 17.06.2024.

Судом встановлено, що працівниками ПрАТ «Львівобленерго» 02.08.2024 складено Акт про недопуск працівників ПрАТ «Львівобленерго» до вузла обліку електричної енергії/ або до електроустановок споживача за адресою: АДРЕСА_3 (особовий рахунок: НОМЕР_1 ) від 02.08.2024 та Акт про недопуск працівників ПрАТ «Львівобленерго» до вузла обліку електричної енергії/ або до електроустановок споживача за адресою: АДРЕСА_4 (особовий рахунок: НОМЕР_2 ) від 02.08.2024.

Водночас, споживачу ОСОБА_1 за даними адресами направлено попередження про припинення розподілу електричної енергії, що підтверджується списком № 100 (відправлення № 183, № 597) від 05.08.2024.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, а ст.5 ЦПК України передбачає, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений нормами України.

Згідно з приписами ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до положень ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про ринок електричної енергії", Правила роздрібного ринку та Кодекс комерційного обліку входять до переліку нормативно-правових актів, які визначають основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними.

Правовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (енергопостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312 (надалі ПРРЕЕ), зі змінами та доповненнями.

Учасниками роздрібного ринку є електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (п.1.1.1 ПРРЕЕ).

Відповідно до постанови НКРЕКП № 1479 від 23.11.2018 ПрАТ «Львівобленерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, яка набула чинності з 01 січня 2019 року, у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Львівської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності або господарському віданні (щодо державного або комунального майна) ПрАТ «Львівобленерго», та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно із законодавством).

Відтак, ПрАТ «Львівобленерго» є ліцензіатом з розподілу електричної енергії (ОСР) у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Львівської області.

Відповідно до пп. 2, 3, 4, 16 п. 5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право: на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/ або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору; за власний рахунок ініціювати заміну та повірку засобів комерційного обліку споживача та/або здійснювати улаштування вузла обліку електричної енергії у порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку.

Згідно із п.п. 12 п.5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок, у тому числі генеруючих установок, установок зберігання енергії та їх налаштувань, та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) в установленому цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень.

Відповідно до п. 5.5.7 ПРРЕЕ, споживач має забезпечити доступ персоналу оператора системи для виконання оперативних перемикань, відключень електроустановок оператора системи, обслуговування розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, протиаварійної системної автоматики, виконання робіт, пов`язаних зі спорудженням і ремонтом електричних мереж оператора системи, що розташовані на території споживача.

Згідно з п.п. 24 п. 5.1.2. ПРРЕЕ, оператор системи зобов`язаний: проводити не рідше одного разу на 6 місяців контрольний огляд засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків.

Відповідно до п. 6.2.6 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (у редакції постанови НКРЕКП від 20.03.2020 № 716) із наступними змінами та доповненнями, якщо уповноважені представники ППКО/оператора системи або електропостачальника під час відвідування об`єкта не мали доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи, вони направляють користувачу системи повідомлення про дату наступного відвідування чи про необхідність самостійно передати покази засобу обліку.

Повідомлення може надаватись користувачу системи поштою рекомендованим листом або в інший спосіб, визначений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього. Датою отримання повідомлення є дата, підтверджена підписом одержувача та/або дата реєстрації вхідної кореспонденції, зафіксована електронною системою передачі повідомлень, або третій день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, у якому обслуговується одержувач (у разі направлення рекомендованим листом).

Якщо протягом десяти робочих днів (для індивідуальних побутових споживачів протягом двох розрахункових періодів) від дати отримання повідомлення користувач системи без поважних причин не передав покази засобу обліку або не узгодив дату наступного відвідування, та не надав в узгоджену сторонами дату та час уповноваженим представникам ППКО/оператора системи/електропостачальника доступ до свого об`єкта та електроустановок для контрольного огляду, технічної перевірки, виконання інших робіт, які передбачені цим Кодексом, то це вважається недопуском до вузла обліку або ЗВТ та фіксується відповідним актом про недопуск. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для користувача на вчинення цих дій.

Якщо недопуск до вузлів обліку та ЗВТ спричинений умисними діями/ бездіяльністю користувача системи, то такий факт фіксується актом про недопуск до вузла обліку одразу.

Судом встановлено, що постачальником електричної енергії споживачу (відповідно до постанови НКРЕКП № 1268 від 26.10.2018) є ТзОВ «Львівенергозбут», оператором системи розподілу є ПрАТ«Львівобленерго».

Згідно ч.4 ст. 63 ЗУ «Про ринок електричної енергії» Постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, та на умовах договору постачання універсальних послуг.

Згідно п.7 Постанови НКПЕКП №312 «Про затвердження правил роздрібного ринку електричної енергії» від 14.03.2018 договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг укладається шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого в засобах масової інформації та на веб-сайті постачальника, шляхом оплати рахунка, отриманого від постачальника універсальної послуги, або фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії (за умови надання рахунка постачальником універсальної послуги), або підписання заяви-приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг.

Відтак, ТОВ «Львівенергозбут» не здійснює контроль за приладами обліку рівня споживання енергоносіїв та перевірку приладів обліку спожитої електроенергії.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п.2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6(з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, зі змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та чи є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права.

Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, ) вина.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. У іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

У постанові Верховного Суду України від 29.08.2018 по справі № 910/23428/17 зазначено: «При оцінці достатності доказів діють спеціальні правила - стандарти доказування, якими має керуватися суд при вирішенні справи. Стандарти доказування є важливим елементом змагальності процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність».

Згідно письмових пояснень представника відповідача ПрАТ «Львівобленерго» ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_3 (особовий рахунок: НОМЕР_1 ), споживачем за якою є ОСОБА_1 , 30.10.2015 встановлений лічильник тип СА4У-И672М № 06006, заміна, якого не проводилася. Також, за адресою: АДРЕСА_4 (особовий рахунок: НОМЕР_2 ), споживачем за якою є ОСОБА_1 , 07.07.2011 встановлений лічильник тип Меридіан СОЭ-1.02/2КТ № 11043970, заміна лічильника також не проводилася.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до переконань, що позов не підлягає задоволенню в частині стягнення з відповідача ПрАТ «Львівобленерго» 3288 грн.(вартість приладу обліку електричної енергії, придбаного позивачем на вимогу відповідача), оскільки позивачем не надано жодних доказів на підтвердження заподіяння такої шкоди та не доведено заподіяння шкоди саме неправомірними діями відповідача ПАТ «Львівобленерго».

Крім того, згідно правової позиції, викладеної у постанові КЦС ВС від 18.03.2020 у справі № 460/2545/17, якщо право, за захистом якого звернувся позивач, не порушено, то і підстав для відшкодування моральної шкоди (похідна вимога) немає.

Отже, приходячи до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди, суд вважає за необхідне відмовити й у задоволенні позовних вимог у частині відшкодування моральної шкоди, які є похідними та тісно взаємопов`язані з вимогами про відшкодування майнової шкоди.

З огляду на викладені вище обставини та норми законодавства, суд прийшов до висновку, що позивач ОСОБА_1 не довів належними та допустимими доказами, що відповідачем ПрАТ «Львівобленерго», ТзОВ «Львівенергозбут» порушено його права, у зв`язку з чим йому завдано матеріальну та моральну шкоду, а відтак його позовні вимоги про відшкодування моральної та матеріальної шкоди не підлягають задоволеню.

У зв`язку із вищенаведеним суд вважає, що заявлені позивачем ОСОБА_1 вимоги про відшкодування матеріальної шкоди та моральної шкоди є такими, що не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи, а тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заявлених позовних вимог.

Оскільки, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог позивача, а тому і судові витрати не підлягають стягненню з відповідачів.

Керуючись ст.ст.22, 1166, 1192 ЦК України, 12,13,81,133,141, 258,259,354 ЦПК України, Закону України "Про ринок електричної енергії", Правила роздрібного ринку, Кодексом комерційного обліку, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Львівенергозбут», Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго», третя особа на стороні позивача без самостійних вимог ОСОБА_2 , Міністерство соціальної політики України про відшкодування матеріальної шкоди та моральної шкоди відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили у порядку ст.273 ЦПК України.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_4 .

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Львівенергозбут», , м. Львів, вул. Шевченка, 1.

відповідач Приватне акціонерне товариство «Львівобленерго», , м. Львів, вул. Козельницька, 3.

третя особа на стороні позивача без самостійних вимог ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_4 .

третя особа на стороні позивача Міністерство соціальної політики України, , м. Київ, вул. Еспланадна, 8/10.

Суддя С.З. Чорна