Справа № 442/7844/24
Провадження № 2-о/442/750/2024
УХВАЛА

про повернення заяви

19 листопада 2024 року місто Дрогобич Львівської області

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Коваль Р.Г., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки, за участю заінтересованої особи: опікунської ради при виконавчому комітеті Дрогобицької міської ради, особи щодо якої здійснюється розгляд заяви ОСОБА_2 ,

в с т а н о в и в:

23.09.2024 заявник звернувся з даною заявою до суду, в якій просить визнати недієздатною ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є тіткою ОСОБА_3 , з якою він перебуває у фактичних шлюбних відносинах, мотивуючи свої вимоги тим, що через стійкий хронічний психічний розлад, вона не здатна самостійно себе обслуговувати, потребує опіки.

Ухвалою судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Коваля Р.Г. від 27.09.2024 дану заяву залишено без руху та надано строк, котрий не може перевищувати семи днів з дня отримання названої ухвали, для усунення недоліків, котрі були вказані в ухвалі.

Одночасно заявнику було роз`яснено про наслідки невиконання ним вимог вищевказаної ухвали.

Копію зазначеної ухвали надіслано на адресу заявника ( АДРЕСА_1 , яка вказана ним у заяві, та оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Конверт із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення із штриховим ідентифікатором № 625,яким було надіслано копію вказаної ухвали заявнику, повернувся на адресу суду 28.10.2024 з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно з пунктом 4 частини 6 статті 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

З огляду на викладене, судом вжито необхідні заходи щодо повідомлення заявника про залишення заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Кожна особа несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходив з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський суд з прав людини зауважив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак, вважаю, що заявник ані в строк, визначений ухвалою суду від 27.09.2024, ані станом на день винесення даної ухвали недоліки заяви, зазначені у вказаній ухвалі не усунув належним чином.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При вищевикладених обставинах, враховуючи, що навіть після часу закінчення строку для усунення недоліків позовної заяви, позивачем недоліки, вказані в ухвалі судді не усунуті належним чином, приходжу до переконання, що вищезазначену заяву заявника слід вважати неподаною та повернути останньому.

Разом з тим, суд роз`яснює заявнику, що згідно із ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 185, 187, 247, 259, 261, 272, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки, за участю заінтересованої особи: опікунської ради при виконавчому комітеті Дрогобицької міської ради, особи щодо якої здійснюється розгляд заяви ОСОБА_2 ,- вважати неподаною та повернути заявнику з усіма доданими до неї документами.

Копію цієї ухвали, заяву з додатками надіслати заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Роман КОВАЛЬ