Справа №760/2453/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

31.01.2024 до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали зазначеної позовної заяви, в якій позивач просить суд розірвати шлюб, укладений 29.11.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2407.

31.01.2024 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Кушнір С.І.

Розпорядженням керівника апарату суду Щерби А. від 18.04.2024 №1311 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 760/2453/24, провадження № 2/760/6039/24, у зв`язку з неможливістю продовжувати розгляд справи суддею Кушнір С.І., у зв`язку з її звільненням у відставку, відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 19.03.2024 № 797/0/15-24.

18.04.2024 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що дана справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва з огляду на наступне.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Основними видами територіальної підсудності є, зокрема загальна, альтернативна та виключна.

Види підсудності передбачають в одних випадках пільги сторонам при виборі суду, в інших - створення найсприятливіших умов для вирішення справи, забезпечення незалежності та неупередженості суду, захист прав заінтересованих осіб.

Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.

Відповідно до ст.1 ЦПК України цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однією із умов реалізації права особи на пред`явлення позовної заяви є дотримання вимог підсудності.

Відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

Так, за правилами загальної підсудності, передбаченими ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З аналізу наведеної процесуальної норми вбачається, що в ній міститься вичерпний перелік умов, за яких позов щодо розірвання шлюбу може пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача, а саме якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Звертаючись до Солом`янського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, позивач ОСОБА_1 зазначає наступні дані:

місце реєстрації позивача за адресою; АДРЕСА_1 ;

а місце реєстрації відповідача за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Так, на підтвердження відповідного факту проживання (перебування) позивача/відповідача, судом було здійснено запит щодо визначення місця проживання позивача/відповідача.

Як вбачається з відповіді Департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації №6.2-3038/6-24 від 21.03.2024, який надійшов на адресу суду 29.03.2024 та зареєстрований за Вхід. №22054, за наявними в ДМС даними, місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 20.05.2016 значиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно відповіді № 111752554 від 02.05.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, за запитом суду щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» за введеним запитом такої людини не знайдено.

Згідно відповіді № 111752547 від 02.05.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, за запитом суду щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» за введеним запитом такої людини не знайдено.

При цьому, згідно відповіді № 660540 від 25.06.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 11.02.2014 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Згідно відповіді № 660546 від 25.06.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Вказана адреса територіально не відноситься до Солом`янського району м. Києва. Будь-які інші відомості щодо зареєстрованого місця проживання відповідача у матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Місце проживання фізичної особи згідно Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» має бути зареєстровано у передбаченому порядку.

Таким чином встановлено, що місце проживання відповідача не зареєстроване на території Солом`янського району м. Києва, а тому дана справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва у порядку ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

При цьому, підстав для визначення підсудності за вибором позивача у відповідності до ч. 2 ст. 28 ЦПК України не вбачається, будь-якого обґрунтування в позовній заяві щодо звернення саме до Солом`янського районного суду м. Києва позивач не наводить.

Суд звертає увагу на те, що матеріали, що додані до позову, не містять доказів того, що позивач та неповнолітня дитина сторін зареєстровані в Солом`янському районі м. Києва або мають статус внутрішньо переміщених осіб на території Солом`янського району м. Києва, або позивач не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Інших підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність в Солом`янському районі м. Києва з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не вбачає.

Враховуючи предмет та підстави позову, беручи до уваги, що заявлені позовні вимоги полягають у розірванні шлюбу, суд приходить до висновку, що дана позовна заява територіально не підсудна Солом`янському районному суду міста Києва, як за правилами частини першої статті 27 ЦПК України, так і за правилами частин другої статті 28 ЦПК України.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 даної статті встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно із Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Адресою реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є: АДРЕСА_3 . Тобто справа відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Калінінського районного суду м. Донецька.

При цьому, Розпорядженням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 №2710/38-14, відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції», на підставі подань Державної судової адміністрації України на зміну територіальної підсудності судових справ, підсудних розташованим у районі проведення антитерористичної операції місцевим загальним та апеляційним судам (вх. № 913/0/1-14 від 29 серпня2014року, вх. № 10027/0/30-14від 01 вересня2014року), визначено територіальну підсудність: цивільних справ, справ про адміністративні правопорушення, підсудних місцевим загальним судам, розташованим у районі проведення антитерористичної операції, адміністративних справ, підсудних місцевим загальним судам як адміністративним судам, апеляційним судам, розташованим у районі проведення антитерористичної операції; кримінальних проваджень, підсудних місцевим (районним, міським, районним у містах, міськрайонним) судам, апеляційним судам, розташованим у районі проведення антитерористичної операції, для забезпечення розгляду такими місцевими загальними та апеляційними судами: Калінінського районного суду м. Донецька - Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області.

Відтак, враховуючи викладене та зважаючи на те, що зареєстрованим місцем проживання відповідача є: АДРЕСА_3 , що територіально не відноситься до території Солом`янського району м. Києва, тому на підставі ст. 31 ЦПК України, справу необхідно передати на розгляд за підсудністю до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області (адреса: 51400, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135).

Керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 32, 187, 260, 353-354 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - передати на розгляд за підсудністю до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області (адреса: 51400, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Букіна О.М.