Номер провадження по справі 2/387/64/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2024 року селище Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі

головуючого судді Майстер І. П.

за участю секретаря судового засідання Полюхович Т.А.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання поважними причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини за заповітом та визнання права власності у порядку спадкування,

У С Т А Н О В И В :

І. Описова частина

Стислий зміст позовних вимог позивача та позиції відповідача

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 16 серпня 2023 року надійшла позовна заява, в якій позивач просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та визнання права власності у порядку спадкування.

В обґрунтування позову позивач ОСОБА_1 зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_5 . За його життя його друг ОСОБА_6 склав заповіт, яким заповів його батьку ОСОБА_5 усе своє майно, зокрема будинок в с.Василівка Добровеличківського району Кіровоградської області та земельну ділянку. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 помер, його батько в шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так з 2021-2022 тяжко хворів, та й дізнався про смерть ОСОБА_6 наприкінці шестимісячного строку, що спонукало представника позивача звернутися до суду.

Позивач в судове засідання не з`явився надав до суду заяву згідної якої позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Доводи позивача в судовому засіданні були аналогічними змісту позовної заяви. Судові витрати просив залишити за ним.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась надала до суду заяву про слухання справи за її відсутності, позовні вимоги визнає, проти задоволення позову не заперечує про що повідомила в судовому засіданні 17 травня 2024 року.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися про день, час та місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Процесуальні дії суду

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 26.09.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 12.12.2023 замінено неналежного відповідача на належного.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 27.02.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 16.05.2024, 17.05.2024 призначено судові засідання в режимі відеоконференцзв`язку.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 26.08.2024 залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

ІІ. Мотивувальна частина

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Дослідивши заяву по суті спору, письмові докази, суд вважає встановленими такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 19.04.2017 Добровеличківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, встановлено, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 . Його батьками є ОСОБА_5 (батько) та ОСОБА_4 (мати) (а.с.8).

Зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 28.11.2022 Добровеличківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт Добровеличківка Новоукраїнського району Кіровоградської області (а.с.9).

Зі змісту виписки медичної карти амбулаторного хворого встановлено, що ОСОБА_5 перебував на лікуванні в терапевтичному відділенні та онкологічному диспансері протягом 2021-2022 років. Лікувався довготривало стаціонарно амбулаторно в терапевтичному відділенні лікарні та обласному онкологічному диспансері. Погіршення стану здоров`я в листопаді 2022 року та ІНФОРМАЦІЯ_2 помер (а.с.10).

З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № витягу 5 від 21.11.2022 встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у с.Протопопівка Олександрійського району Кіровоградської області (а.с.11-12).

Зі змісту заповіту Дружелюбівської сільської ради від 06.10.2011 з`ясовано, що ОСОБА_6 заповідав житловий будинок з погосподарськими будівлями та земельною ділянкою, що знаходяться в АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 (а.с.13).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № інформаційної довідки 72529533 від 19.05.2023 встановлено, що після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , заведена спадкова справа в Другій Олександрійській державній нотаріальній конторі Кіровоградської області ( а.с.14).

Із договору купівлі-продажу житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями від 16.04.2005 року встановлено, що ОСОБА_7 продав ОСОБА_6 житловий будинок в АДРЕСА_1 ( а.с.15).

Із технічного паспорта на житловий будинок індивідуального житлового фонду в АДРЕСА_1 встановлено, що ОСОБА_6 належить даний будинок за цієї адресою в цілому ( а.с.16-18).

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна номер інформаційної довідки 332688118 від 18.05.2023 встановлено, що відомості з державного реєстру речових прав, відомості з реєстру прав власності на нерухоме майно, відомості з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, відомості з державного реєстру іпотек-відсутні ( а.с.19).

З довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 29.06.2023 встановлено, що житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 оціночна вартість об`єкти оцінки 440127,63 гривень ( а.с.20-21).

Зі змісту постанови приватного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Левітчук Г.Б. від 01.05.2023 з`ясовано, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини у зв`язку із пропуском терміну прийняття спадщини ( а.с.22).

Зі змісту заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину від 13.01.2023 №22 з`ясовано, що ОСОБА_2 прийняла спадщину після смерті її батька ОСОБА_6 , а саме земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Дружелюбівської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області, площею 4,9799 га ( а.с.35).

Зі змісту інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( заповіти/спадкові договори) № інформаційної довідки 70345881 від 18.10.2022 встановлено, що заповіт №48118857 скасований заповітом 56606058 від 03.10.2014 ( а.с.36).

Зі змісту заповіту Дружелюбівської сільської ради від 30.03.2009 встановлено, що ОСОБА_6 заповідав земельну ділянку, яка належала йому згідно державного акту на право власності на землю серії КР №012481 та житловий будинок разом з погосподарськими будівлями, разом із земельною ділянкою, які знаходяться в АДРЕСА_1 , грошовий вклад, який розміщений в ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" договір №12 заповів доньці ОСОБА_2 (а.с. 37).

Зі змісту свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 03.12.2021, виданого виконавчим комітетом Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, встановлено, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с.Протопопівка Олександрійського району Кіровоградської області ( а.с.46).

Зі змісту довідки виданої Протопопівським старостинським округом Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області від 14.03.2022 встановлено, що ОСОБА_6 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_2 з 2013 року до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 до складу його сім`ї входила донька ОСОБА_2 ( а.с.47).

Зі змісту свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.01.2023 встановлено, що ОСОБА_2 отримала спадщину на земельну ділянку кадастровий номер :02:000:0781 розташованої на території Дружелюбівської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області площею 4,9799 гектарів ( а.с.60).

Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно зі статтею 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

У частині першій статті 1270 ЦК України вказано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Водночас Постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2022 року № 209 «Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164» вказану постанову («Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану») доповнено, зокрема, пунктом 3 про те, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 був змінений постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719, де вказано, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 виключено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року № 469.

Водночас суд зазначає, що спадкоємець ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , тобто вже після виключення Пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164, а з 25 червня 2022 року - цей строк продовжений із шести до десяти місяців з часу відкриття спадщини.

Отже спадкодавець ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , тому з урахуванням змін в законодавстві стосовно обрахунку строку для прийняття спадщини ОСОБА_5 мав звернутися із заявою про прийняття спадщини до 03 жовтня 2022 року.

Згідно з частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Суд з`ясував, що ОСОБА_5 після смерті ОСОБА_6 03.12.2021 не прийняв спадщину за заповітом від 06.10.2011 протягом десяти місяців. Після спливу цього терміну ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Отже, якщо спадкоємець, зазначений у заповіті, не прийняв спадщину і помер після закінчення строку для її прийняття, будь-яка правоздатність, зокрема можливість реалізації права на визнання поважними причин пропуску ОСОБА_5 строку для прийняття спадщини, припиняється зі смертю особи.

Суд зазначає, що фактично за життя ОСОБА_5 не прийняв спадщину, і його смерть означає, що має місце втрата права на цю спадщину. Відповідно, спадщина не може передаватися спадкоємцям померлого ОСОБА_5 .

ОСОБА_1 як позивач щодо визначення поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини померлим батьком ОСОБА_5 є неналежним, оскільки відповідно до заповіту від 06.10.2011, ОСОБА_6 заповідав житловий будинок з господарськими будівлями та земельну ділянку ОСОБА_5 , цивільна правоздатність якого була припинена, а не його сину. Визнання права власності за позивачем ОСОБА_1 на 1/3 спірного будинку суперечить волі заповідача та змісту самого заповіту, який висловив своє внутрішнє бажання визначити долю спадщини на випадок своєї смерті саме ОСОБА_5 .

Також суд зазначає, що в даному випадку смерть ОСОБА_5 зумовила втрату прав на спадщину, так як за життя не подав заяви про прийняття спадщини за заповітом в установлені терміни.

Крім того суд зазначає, що в цих правовідносинах також відсутня й можливість застосування механізму спадкової трансмісії як юридичної фікції (закон виходить з того, що оскільки спадкоємець мав право прийняти спадщину, але не встиг цього зробити внаслідок смерті, то він нібито спадщину прийняв) можливе за наявності послідовної сукупності таких умов-фактів (юридичний склад): 1) смерть спадкодавця; 2) закликання до спадкування спадкоємця-трансмітента; 3) смерть спадкоємця-трансмітента після смерті спадкодавця, але до спливу строку на прийняття спадщини (смерть трансмітента має настати протягом шести (в даному випадку 10 місяців) місяців з дня, наступного після смерті спадкодавця); 4) право на прийняття спадщини або відмова від її прийняття після смерті спадкодавця не було здійснене трансмітентом; 5) трансмітент має спадкоємця (трансміссара), який закликається до спадкування після смерті трансмітента; 6) трансміссар в установлений законом строк здійснив своє право на прийняття спадщини, що відкрилася після смерті першого спадкодавця.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Отже суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщинита та похідної вимоги про визнання права власності у порядку спадкування на 1/3 частини житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , оскільки ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 не використав своє право на прийняття спадщини протягом десятимісячного строку, а тому він вважається таким, що не прийняв спадщину.

На підставі ст.ст. 1216 - 1217, 1220, 1223, 1268 -1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 2-5, 9-10, 12, 13, 28, 81, 131,142, 200, 223, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини за заповітом та визнання права власності на 1/3 житлового будинку, господарських будівель і споруд у порядку спадкування, відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються такі реквізити сторін та інших учасників справи:

позивач ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець смт Добровеличківка Добровеличківського району Кіровоградської області, жителя АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ;

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , уродженка смт Добровеличківка Кіровоградської обалсті, жителька АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 ;

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , жителька АДРЕСА_4 ) та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 жителька АДРЕСА_5 .

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І.П.