Провадження № 2/202/380/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Бєсєди Г.В.

за участю секретаря Травкіної В.Р.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про продовження строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про продовження строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовної заяви зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дідусь, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Все належне на момент смерті її дідусю майно він заповів їй. Після смерті її дідуся відкрилася спадщина, до складу якої входить будинок АДРЕСА_1 . Крім неї спадкоємцями ОСОБА_5 є її мати ОСОБА_3 та її дядько ОСОБА_4 , які не зверталися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 . Інших спадкоємців немає. На день смерті ОСОБА_5 проживав один. Вона не звернулася своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через об`єктиві, непереборні, істотні труднощі, а саме: карантинні обмеження, а потім повномасштабне вторгнення російської федерації до України, введення воєнного стану на території України, неможливість виїхати до нотаріуса із-за постійних обстрілів та відсутність сполучення, що і в сукупності стало причиною пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_4 надав відзив на позовну заяву в якому зазначив, що визнає позов в повному обсязі, не заперечував щодо прийняття ОСОБА_2 спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5

ОСОБА_3 надала відзив на позовну заяву в якому зазначала, що визнає позов в повному обсязі, не заперечувала щодо прийняття ОСОБА_2 спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 .

Представник ОСОБА_2 адвокат Карабут М.В. позов підтримала та просила задовольнити.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є онукою ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 22.10.1991, актовий запис № 1830, свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим повторно 12.09.2023, актовий запис № 58.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), 14.12.2021.

Згідно заповіту від 30.11.2021 ОСОБА_5 заповів усе належне йому майно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Листом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ісаченко М. від 23.06.2023 ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Краматорська міська територіальна громада віднесена до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 № 309. Дата виникнення можливості бойових дій 24.02.2022.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях;1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Установивши, що шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 , пропустила з поважних об`єктивних причин, пов`язаних з веденням воєнного стану та веденням бойових дій, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

З викладеного вбачається, що пропуск строку є незначним, оскільки позивач невідкладно вчиняв дії, направлені на захист свого права на отримання спадщини, а саме звертався до суду з метою визначення додаткового строку на прийняття спадщини, а тому позов ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 229, 264, 265, 268, 273, 354ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про продовження строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя Г.В. Бєсєда