Справа № 621/4234/24
Провадження № 2/621/1464/24
УХВАЛА

Іменем України

19 листопада 2024 року м.Зміїв

Суддя Зміївського районного суду Харківської області Шахова В.В., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на свою користь штраф у розмірі 100% від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які випливають з попереднього договору від 19.10.2020 року у розмірі 740 000 грн.; стягнути з відповідача на свою користь грошову суму у розмірі 62 602 грн 51 коп з яких 14 215 грн три процента річних від простроченої суми, 48387 гпн 39 коп сума інфляції за період прострочення; стягнути з відповідача судові витрати та витрати на правничу допомогу.

Крім того, позивача звернувся до суду з клопотанням про звільнення його від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви, вважає її такою, що підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з позовною заявою, позивач подав клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Проаналізувавши вищезазначене клопотання, суд дійшов наступного висновку.

На підтвердження таких обставин позивач надав:

Копію відповіді ГУДПС у Харківській області від 05.08.2024 року, згідно з яким річний дохід ОСОБА_1 становить 6270,38 грн ;

Довідку Харківського обласного центру зайнятості №1.1-2398/24 від 07.08.2024 про те, що ОСОБА_1 за період з 01.01.2023 року по 31.12.2023 року на обліку у філіях Харківського обласного центру зайнятості не перебував;

Довідку Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області №2000-0306-8/141146 від 07.08.2024 року про те, що ОСОБА_1 га обліку як отримувач пенсії не перебуває.

Відповідно до ч. 1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може...», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5 вказаного Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду, навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26.07.2005).

Надані ОСОБА_1 копії довідок на підтвердження його майнового стану не містять повної інформації про його дійсний майновий стан, зокрема, про отримання чи неотримання інших видів доходу, що унеможливлює задоволення клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Аналогічний висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 27.08.2024 року у справі №120/6998/24, провадження № 11-171 заі 24.

Враховуючи те, що позивач не надав суду доказів щодо свого майнового стану, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Щодо сплати судового збору за подання вищезазначеного позову, суд зазначає наступне.

За правилами ч. 1ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношення до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, справляється у розмірі, що становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 гривень.

Таким чином, сума судового збору, яку має сплатити позивач при пред`явленні зазначеного позову до суду, становить 8026, 02 грн.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху. Протягом встановленого строку позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом подання до суду доказу сплати судового збору або документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1ст. 185 ЦПК України - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст.136,175,177,185 ЦПК України,Законом України «Про судовий збір», суд -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання копії ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений термін позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Шахова