Справа № 304/2762/24 Провадження № 2/304/515/2024
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 листопада 2024 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

У С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить визнати за нею право власності на житловий будинок з належними до нього господарськими будовами та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом за ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та Скубенич Кларою Пірошкою, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі вимоги передбачені ст. 175 ЦПК України.

Так, позовна заява не відповідає даним вимогам та не містить:

- відомості про наявність або відсутність у позивача та відповідача електронного кабінету;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає цивільні справи лише в межах позовних вимог.

Таким чином прохальна частина позовної заяви має бути зрозумілою, чіткою, конкретною та не викликати двозначності.

Натомість прохальна частина поданої ОСОБА_1 позовної заяви є нечіткою з огляду на те, що не містить розмежування щодо належності кожному зі спадкодавців конкретної частини нерухомого майна, право власності на яке позивач бажає визнати за собою.

До того ж, як видно з позовної заяви, спадкодавці були батьками позивача, відтак вона у відповідності до ст. 1261 ЦК України належить до спадкоємців першої черги, а не четвертої (ст. 1264 ЦК України), як про це зазначається нею у позові.

Одночасно позовна заява не містить дати її підписання позивачем.

Також слід зазначити, що відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно п. 5.26 Розділу 5 «Вимоги до змісту та розташовування реквізитів документів» Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163:2020», затвердженого наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» №144 від 01 липня 2020 року, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій». Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту «Підпис» на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Натомість, подана до суду позовна заява не відповідає також вказаним вимогам, а саме копії доданих до справи документів не посвідчені належним чином.

За таких обставин суддя пропонує позивачу усунути зазначені у даній ухвалі судді недоліки позовної заяви, привести зміст позовної заяви у відповідність до вимог ст. 175, 177 ЦПК України, подавши нову позовну заяву з виправленими недоліками.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Тому, керуючись ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху і надати строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення позивачу ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ганько І. І.