Справа №274/8995/24
Провадження №2/0274/2095/24
Ухвала

09.12.2024 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі:судді Вдовиченко Т.М., за участі секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В судове засідання позивач не з"явився, 09.12.2024 року на адресу суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду справи за зареєстрованою адресою проживання, в судове засідання не з"явилася, причину неявки суду не повідомлено.

25.11.2024 в електронній формі (на офіційну електронну пошту суду) без скріплення електронним цифровим підписом, надійшла заява ОСОБА_2 про неможливість прибуття в судове засідання.

Вивчивши подану заяву суд приходить до наступного висновку.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Згідно з частиною восьмою статті 43 ЦПК України у разі, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Пунктом 15 статті 1Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки) у разі, якщо: електронний цифровий підпис підтверджено з використанням посиленого сертифіката ключа за допомогою надійних засобів цифрового підпису; під час перевірки використовувався посилений сертифікат ключа, чинний на момент накладення електронного цифрового підпису; особистий ключ підписувача відповідає відкритому ключу, зазначеному у сертифікаті. Електронний підпис не може бути визнаний недійсним лише через те, що він має електронну форму або не ґрунтується на посиленому сертифікаті ключа.

Отже, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Стаття 183 ЦПК України містить загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до частини другої, четвертої статті 183 ЦПК України письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Заява, що надіслана ОСОБА_2 до суду, не підписана відповідачкою електронним цифровим підписом, тому відсутні підстави вважати, що її оформлено відповідно до вимог чинного законодавства України.

Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_2 підлягає поверненню без розгляду.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Враховуючи першу неявку відповідачки в судове засідання без поважних причин суд приходить до висновку про відкладення розгляду справи.

Керуючись ст. 43,183,223,258-261,354 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_2 про неможливість прибуття в судове засідання повернути відповідачці без розгляду.

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відкласти на 29 січня 2025 року 10 год. 30 хв. в зв"язку з першою неявкою відповідачки в судове засідання без поважних причин.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя: Т.М.Вдовиченко