справа № 619/792/24
провадження № 2/619/523/24
17 жовтня 2024 року,
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Жорняк О.М., за участю секретаря судового засідання Молотко А.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу № 619/792/24,
ім`я (найменування) сторін:
відповідач: ОСОБА_2 ,
вимоги позивача: про зменшення розміру аліментів.
Виклад позиції позивача.
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить змінити розмір аліментів, які стягуються на підставі рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 23 серпня 2018 року справа 619/2652/18, а саме: стягувати з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , аліменти на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/6 частини від його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. У обґрунтування позову зазначено, що 12 листопада 2016 року між ним та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб. Від спільного подружнього життя вони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Дергачівського районного суду від 23.08.2018 шлюб між ними було розірвано. Судовим наказом Дергачівського районного суду від 23.08.2018 з нього на користь відповідачки стягнено аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно. Наразі у нього є інша сім`я і на даний час він проживає з дружиною ОСОБА_5 , шлюб з якою був зареєстрований 14.12.2022. Від спільного шлюбу з ОСОБА_5 вони мають малолітню доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .Також у позивача змінився матеріальний стан у зв`язку з життєвими обставинами, а саме, з військовим вторгненням РФ в Україну з 24.02.2022. Позивач втратив роботу, та був вимушений переїхати до іншого більш безпечного міста, Позивач на теперішній час безробітний, вимушений шукати одноразові підробітки, це призвело до нерегулярного та мінливого доходу, скрутного матеріального становища, Також дружина позивача тимчасово не працює та займається вихованням дитини, отже фактично родина існує на матеріальну допомогу як ВПО, та на щомісячну одноразову і допомогу при народженні дитини, до досягнення дитиною трьох річного. Таким чином матеріальний стан в родині позивача в цілому є мінливий, погіршений та скрутний, тому він змушений звернутися до суду з даним позовом.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 02.02.2024 по справі було відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання.
28.03.2024 ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, яке ухвалою від 22 липня 2024 року закрито та призначено до судового розгляду.
Позивач у судове засідання не з`явився, в позовних вимогах просив розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримує.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, причину неявки не повідомила, про місце, дату та час судового засідання повідомлялася належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення.
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Пунктом 991 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, встановлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що судова повістка відповідачу вручена.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву.
За таких обставин, з урахуванням того, що відповідач, будучи належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи не з`явилася в судове засідання, не подала відзив на позов, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 12 листопада 2016 року, який розірвано згідно рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 23.08.2018.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 23.05.2017 Виконавчим комітетом Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, від шлюбу у сторін є донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка на даний час проживає з відповідачкою.
Як вбачається з судового наказу Дергачівського районного суду Харківської області від 23 серпня 2018 року справа № 619/2652/18, про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, стягнуто на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , аліменти з ОСОБА_1 на утримання доньки- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі Уа частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 09.07.2018 року і до досягнення дитиною повноліття.
Згідно свідоцтва про шлюб Серія НОМЕР_3 від 14 грудня 2022 року, Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), 14 грудня 2022 року позивач зареєстрував шлюб з ОСОБА_5 .
Від зазначеного шлюбу у позивача з ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_6 народилася донька ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_4 від 18 .01.2023, виданого Індустріально-Немишлянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.
Як убачається із довідки форми ОК-7 Пенсійного фонду України від 18.01.2024, дохід у ОСОБА_1 відсутній.
Також дружина ОСОБА_5 тимчасово не працює, що підтверджується довідкою з пенсійного фонду України, форма ок-7 та отримує матеріальну допомогу як ВПО, та щомісячну одноразову допомогу при народженні дитини, до досягнення дитиною трьох річного віку, що підтверджується довідкою № 439 про щомісячну одноразову допомогу при народженні дитини.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції про права дитини держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Відповідно до статей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.
Згідно з положеннями статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Частина третя статті 181 СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.
Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.
Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.
Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.
У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.
Звертаючись до суду з позовом про зміну (зменшення) розміру аліментів, позивач посилався на те, що у нього змінився сімейний і матеріальний стан, оскільки він одружився, у нього народилася донька ОСОБА_7 від іншого шлюбу з ОСОБА_5 .
Отже, у нього на утриманні перебувають двоє дітей та дружина.
Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.
При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного і зміни матеріального стану. Однак, зміна сімейного стану є самостійною, не залежною від зміни матеріального стану підставою для зміни розміру аліментів.
Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).
Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Враховуючи викладене, суд вважає, що сімейне та матеріальне становище позивача змінилося у зв`язку з укладення шлюбу з ОСОБА_5 та народженням у другому шлюбі доньки ОСОБА_7 , збройною агресією з боку РФ, в зв`язку з чим позивач втратив роботу та місце проживання, що на підставі положень статті 192 СК України є підставою для зміни розміру аліментів, оскільки зазначена обставина очевидно потребує додаткових фінансових витрат, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Зменшити розмір аліментів, що утримуються з ОСОБА_1 за судовим наказом Дергачівського районного суду від 23.08.2018 року на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з частини до 1/6 частини всіх видів заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до повноліття дитини.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня оголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне найменування (ім`я) сторін:
позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ,
відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .
Суддя О. М. Жорняк