Провадження №2/447/260/24
Справа №447/372/24
У Х В А Л А

10.12.2024 Миколаївський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Друзюк М.М.

при секретарі Іськів О.І.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаїв при розгляді справи в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яке не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно,

за участі:представника відповідача ОСОБА_4

представника позивача: ОСОБА_5

третя особа, яка заявляє самостійні вимоги ОСОБА_3

в с т а н о в и в :

Ухвалою від 07.11.2024 підготовче засідання відкладено на 10.12.2024.

На адресу суду 10.09.2024 надійшла заява від представника позивача ОСОБА_5 в порядку ст. 49 ЦПК України у якій просить визнати частково недійсними свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.11.2016, реєстровий номер 1546, від 06.03.2017, реєстровий номер 338, від 12.12.2016 реєстровий номер 425, від 06.03.2017р., реєстровий номер 340 і від 12.12.2016р.. реєстровий номер 1842. Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування після ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 ; на 1/6 частину земельної ділянки кадастровий номер :13:002:0003, площею 0.246 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, які знаходиться по АДРЕСА_1 , на 1/6 частину земельної ділянки кадастровий номер :13:002:0103, площею 0,1182 га, що розташована в с.Велика Воля Стрийського (раніше Миколаївського) району Львівської області; на 1/6 частину земельної ділянки, кадастровий номер :13:002:0129, площею 0,0305 га, що розташована в с. Велика Воля Стрийського (раніше Миколаївського) району Львівської області, на 1/ частину права на земельну частку (пай), розміром 1,55 умовних кадастрових гектарів, розташованої на території Стільської сільської ради Стрийського (раніше Миколаївського) району Львівської області.

9 грудня 2024 року через систему «Електронний суд» від представника відповідачки ОСОБА_4 надійшло заперечення на заяву про збільшення позовних вимог.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 просив заяву про збільшення позовних вимог задовольнити, оскільки вони дізнались про інше майно з матеріалів спадкової справи, яка була надіслана на вимогу суду.

У судовому засіданні представник відповідачки - адвокат Ортинська Н.В. просила відмовити у задоволенні заяви.

У судовому засіданні ОСОБА_3 не заперечила щодо задоволення заяви.

Суд, заслухавши думку сторін, оглянувши матеріали справи, дійшла наступного висновку.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі N 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема устатті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача звернувся до суду з позовом про визнання частково недійсними свідоцтв про право на спадщину за заповітом від 10.11.2016, реєстровий номер 1546 і від 06.03.2017, реєстровий номер 338, виданих Миколаївською державною нотаріальною конторою Львівської області ОСОБА_7 , про визнання за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування після ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 та на 1/6 частину земельної ділянки, кадастровий номер :13:002:0003, площею 0,246 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка знаходиться по АДРЕСА_1 .

Отже, дослідивши редакцію первісного позову, та заяву сторони позивача «про зміну предмету позову», суд вбачає, що за останніми змінено лише предмет позовних вимог, а його підстави не змінено, а тому слід прийняти до розгляду заяву представника позивача про зміну предмету позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яке не заявляє самостійні вимоги ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно.

Керуючись ст.ст. 189, 197-200 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Прийняти до розгляду заяву представника позивача ОСОБА_5 про зміну предмету позову у справі №447/372/24.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Друзюк М. М.