У х в а л а

20 червня 2024 року

м. Київ

Справа № 752/5494/20

Провадження № 61-6897ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржниця), інтереси якої представляє адвокат Боднар Богдана Євгеніївна (далі - адвокат),

на постанову Київського апеляційного суду від 18 березня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 (далі - позивач) до скаржниці за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - служби у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації - про визначення місця проживання дітей разом із батьком,

за зустрічним позовом скаржниці до позивача за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - служби у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації - про визначення місця проживання малолітньої доньки з матір`ю та

в с т а н о в и в :

1. 11 травня 2024 року адвокат в інтересах скаржниці сформувала у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 16314/0/220-24 від 13 травня 2024 року), у якій просила: (1) поновити строк на касаційне оскарження; (2) скасувати зазначену постанову суду апеляційної інстанції та залишити без змін рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 червня 2023 року.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

(1) Щодо строку на касаційне оскарження

4. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 ЦПК України).

4.1. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними (частина перша статті 127 ЦПК України).

4.2. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

4.3. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).

4.4. 18 березня 2024 року апеляційний суд проголосив лише вступну та резолютивну частини постанови, а повне судове рішення склав 5 квітня 2024 року. Касаційну скаргу адвокат в інтересах скаржниці сформувала в системі «Електронний суд» 11 травня 2024 року. Тобто пропустила передбачений частиною першою статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження, який обчислюється з дня складення повного судового рішення (останнім днем такого строку був понеділок 6 травня 2024 року). Адвокат просить поновити скаржниці строк на касаційне оскарження, однак належного обґрунтування поважності причин пропуску цього строку немає.

4.5. До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

4.6. Адвокат у касаційній скарзі зазначила, що повний текст оскарженої постанови скаржниця отримала електронною поштою 10 квітня 2024 року. Вважає, що «останній день подачі касаційної скарги припадає на суботу 11 квітня 2024 року». На підтвердження цього адвокат надала знімок екрану з електронної скриньки з листом Київського апеляційного суду, надісланим «вчора, 09:44» на електронну адресу . У цьому листі суд апеляційної інстанції повідомив про надсилання у вкладенні документа із накладеним електронним підписом, який зареєстрований в автоматизованій системі документообігу суду 10 квітня 2024 року за вихідним номером 752/5494/20/70664/2024. Однак на знімку екрану це вкладення відсутнє, його скаржниця суду не надала. Зі змісту зазначеного листа неможливо встановити, чи дійсно апеляційний суд 10 квітня 2024 року надіслав на електронну пошту скаржниці саме електронну копію постанови від 18 березня 2024 року (№ у ЄДРСР 118225392).

Крім того, скаржниця не підтвердила те, що апеляційний суд не надав їй або адвокату оскаржену постанову у день виготовлення повного тексту останньої, не надіслав цю постанову поштою чи надіслав, але скаржниця або її адвокат не отримали судове рішення до 10 квітня 2024 року. Відповідна інформація може бути у матеріалах справи, яких у Верховного Суду немає.

Також Верховний Суд зазначає, що навіть ураховуючи доводи скаржниці про те, що копію оскарженої постанови вона отримала 10 квітня 2024 року, тридцятиденний строк на її оскарження сплив у п`ятницю 10 травня 2024 року, а касаційну скаргу адвокат сформувала у системі «Електронний суд» 11 травня 2024 року, помилково вважаючи, що сплив відповідного строку «припадає на вихідний день».

4.7. З огляду на зазначене скаржниця має додатково обґрунтувати поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження та необхідності його поновлення.

(2) Щодо сплати судового збору

5. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).

5.2. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.3. За подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах (частина шоста статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

5.4. За змістом підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року становив 2 102,00 грн, а відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» - з 1 січня 2022 року 2 481,00 грн.

5.5. Позивач звернувся до суду з позовом про визначення місця проживання дітей разом із батьком у березні 2020 року. Згідно з ухвалою від 19 жовтня 2022 року суд першої інстанції прийняв до розгляду зустрічний позов скаржниці про визначення місця проживання малолітньої доньки з матір`ю. Суд першої інстанції у задоволенні первісного позову відмовив, а зустрічний задовольнив. Апеляційний суд вказане судове рішення скасував й ухвалив нове - про часткове задоволення первісного позову та відмову у задоволенні зустрічного. Скаржниця у касаційній скарзі просить скасувати постанову апеляційного суду в повному обсязі та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

5.6. За подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми (підпункт 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.7. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

5.8. З огляду на викладене за подання касаційної скарги - за відсутності документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, - скаржниця має сплатити (2 102,00 +2 481,00) х0,4 х 200 % х 0,8 = 2 933,12 грн судового збору, враховуючи те, що ця скарга стосується вимоги немайнового характеру за первісним позовом (2 102,00 х 0,4 = 840,80 грн) та вимоги немайнового характеру за зустрічним позовом (2 481,00 х 0,4 = 992,40 грн).

Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101;; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 , Верховний Суд (Касаційний цивільний суд), справа № 752/5494/20).

5.9. Скаржниця має надати суду відповідний документ про сплату судового збору у зазначеному розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону, а також докази надсилання цих документів всім іншим учасникам справи, як цього вимагають частини сьома - дев`ята статті 43 ЦПК України.

(3) Щодо дотримання принципу рівності

6. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (пункт 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

6.1. У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи (абзаци перший - третій частини сьомої статті 43 ЦПК України).

6.2. Адвокат додала до касаційної скарги докази надсилання її копії та доданих до неї матеріалів до електронного кабінету служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації. Однак, окрім цієї третьої особи, іншими учасниками справи є також позивач і служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації. Отже, згідно з абзацом другим частини сьомої статті 43 ЦПК України скаржниця (особисто або через адвоката) має надати докази надіслання копій касаційної скарги та доданих до неї матеріалів тим учасникам справи, яким не надіслала цю скаргу з додатками раніше (до електронного кабінету, а у разі його відсутності - у паперовій формі листом з описом вкладення).

(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

7. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

7.1. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі (частина дев`ята статті 43 ЦПК України).

7.2. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржниці або адвокату. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржниці.

7.3. Виконуючи вимоги ухвали, заяву про усунення недоліків скаржниця повинна надіслати суду разом із доказами її надсилання всім іншим учасникам справи, як цього вимагають частини сьома - дев`ята статті 43 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 390, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 18 березня 2024 рокуу справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - служби у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації - про визначення місця проживання дітей разом із батьком і за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - служби у справах дітей Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації - про визначення місця проживання малолітньої доньки з матір`ю.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима