Справа № 473/4467/24
УХВАЛА

"18" листопада 2024 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі головуючої судді Лузан Л.В., за участю секретаря судового засідання Гоженко В.О., представниці позивача адвоката Бінько М.А., представника відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вознесенську Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ

в серпні 2024 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, поданим в його інтересах адвокатом Бінько Мариною Анатоліївною, до відповідачки ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що сторони з 01 березня 2011 року перебували в зареєстрованому шлюбі, який рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 02 липня 2024 року розірвано. В період шлюбу подружжя за спільні кошти придбало майно, а саме: автомобіль марки Nissan Sentra, реєстраційний номер НОМЕР_1 , право власності на якій зареєстровано за відповідачкою. Крім цього, в період шлюбу відповідачка відкрила рахунок у АТ КБ «ПриватБанк», уклавши договір банківського вкладу, на якому зберігаються кошти позивача (заробітна плата), які він отримував як військовослужбовець ЗСУ.

Позивач, вказуючи на те, що спірний транспортний засіб, а також кошти, які знаходяться на депозитному рахунку, відкритому на ім`я відповідачки, є спільною сумісною власністю сторін, а згода про добровільний поділ майна між сторонами не досягнута, просив про поділ цього майна в судовому порядку, визнавши за ним право власності на частку коштів, які перебувають на депозитному рахунку, відкритому в АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я відповідачки, а також стягнути з неї компенсацію вартості частки автомобіля марки Nissan Sentra, реєстраційний номер НОМЕР_1 , в розмірі 176851,50 грн.

Ухвалою суду від 19 серпня 2024 року відкрито провадження по вказаній справі, призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

27 вересня 2024 року представник відповідачки адвокат Ліпатов С.В. на електронну адресу суду надіслав відзив на позов, у якому просив включити до складу спільного майна подружжя речі та побутову техніку, яка була придбана сторонами за час сумісного проживання. Клопотання про поновлення строку на подання відзиву представник відповідачки подав 18 вересня 2024 року. Вказане клопотання представник відповідачки обґрунтовував невчасним наданням відповідачкою копії позову з додатками, введенням в Україні воєнного стану, укладенням договору про правничу допомогу 17 вересня 2024 року.

Представниця позивача адвокат Бінько М.А. в судовому засідання заперечувала проти поновлення строку на подання відзиву на позов, з огляду на його пропуск без поважних причин. Крім того, вказувала на порушення представником відповідачки порядку його подання.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Права та обов`язки учасників справи визначені в ст. 43 ЦПК України.

Згідно ч.7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Проте відзив на позов подано з порушенням строку для подання відзиву, встановленого ухвалою про відкриття провадження у справі та положеннями ч. 1 ст. 278 ЦПК України.

Загальні наслідки пропущення та правила поновлення процесуальних строків встановлені главою 6 розділу І ЦПК України.

Зокрема, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 126 ЦПК України).

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу (ч.ч. 1, 3, 4, 6 ст. 127 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року в справі № 500/1912/22 зазначено, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: це обставина або кілька обставин, що безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Проте матеріали справи не містять доказів, що свідчать про наявність об`єктивних, непереборних, незалежних від волі сторони відповідачки обставин, що перешкоджали вчасній подачі відзиву на позов. Пропущення вказаного строку в зв`язку з невчасним наданням відповідачкою своєму представнику копії позову з додатками (які остання отримала ще 23 серпня 2024 року), саме по собі введення в Україні воєнного стану (без конкретизації, які події внаслідок воєнного стану були перешкодами у вчиненні відповідної процесуальної дії), укладення договору на про надання правничої допомоги, до таких обставин не належать.

До того ж суд звертає увагу представника відповідачки на те, що особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом (ч.8 ст. 14 ЦПК України).

За встановленого, в задоволенні клопотання про поновлення строку на подачу відзиву слід відмовити, відзив повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст. 127, 178, 278, 258-260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ

відмовити в задоволенні клопотання про поновлення строку для подачі відзиву на позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Відзив на позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Л.В. Лузан