УХВАЛА

01 липня 2024 року

м. Київ

справа № 473/5224/23

провадження № 61-8984ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник Чередніченко Ірина Борисівна , на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 27 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Вознесенського районного нотаріального округу Миколаївської області Кучерова Наталя Миколаївна, про визнання недійсними свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя, свідоцтва про право на спадщину та скасування державної реєстрації права власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник Чередніченко І. Б. , у червні 2024 року через підсистему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 27 травня 2024 року в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить оскаржуване судове рішення скасувати та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Питання про відкриття касаційного провадження не може бути вирішено, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору.

Водночас, у касаційній скарзі зазначає, що від сплати судового збору звільнена, оскільки відповідно до пункту 5 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання заяви про винесення додаткового судового рішення.

Верховний Суд не може погодитися із доводами заявника з огляду на таке.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Пунктом 5 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір», якою визначений вичерпний перелік об`єктів за подання до суду яких не справляється судовий збір, визначено, що не справляється судовий збір за подання заяви про винесення додаткового судового рішення.

Таким чином особа яка звернулася до суду із заявою про винесення додаткового судового рішення та у випадку оскарження судового рішення лише в частині відшкодування чи розподілу судових витрат, що не пов`язано з позовними вимогами і не стосується суті спору, не повинна оплачувати судовий збір за подання такої заяви.

Водночас частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

З Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР) вбачається, що 21 лютого 2024 року представниця відповідачки Чередніченко І. Б. подала заяву про розподіл між сторонами судових витрат за наслідками розгляду справи шляхом компенсації позивачкою ОСОБА_3 на користь відповідачки ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу.

Ухвалою Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 09 квітня 2024 року стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 2 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Не погодившись зі вказаною ухвалою, 15 квітня 2024 року ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Чередніченко І. Б. за допомогою системи «Електронний суд» подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 27 травня 2024 року вказану апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала.

ОСОБА_1 звернувшись до Верховного Суду із касаційною скаргою оскаржує саме ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 27 травня 2024 року про повернення апеляційної скарги, за подання якої як ЦПК України так і Законом України «Про судовий збір» встановлений обов`язок сплати судового збору.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3 028,00 грн.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

З урахуванням зазначеного вище, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 484,48 грн (3 028,00 х 0,2 х 0,8).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

Крім того, касаційна скарга подана в електронній формі, однак доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи, щодо яких відсутні відомості про їх реєстрацію у системі «Електронний суд», заявником не надано.

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до пункту 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17 серпня 2021 року (далі - Положення) у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

За таких підстав заявнику необхідно надати до суду докази надсилання листом з описом вкладення копії касаційної скарги іншим учасникам справи, щодо яких відсутні відомості про їх реєстрацію у системі «Електронний суд», зокрема ОСОБА_3 .

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

У відповідності до вимог частини другої і третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник Чередніченко Ірина Борисівна , на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 27 травня 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ю. Гулейков