Справа № 445/354/23
Провадження № 2/445/100/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року Золочівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Сивака В. М.,

секретаря судового засідання Захарчук Н.Я.

з участю представинка позивача ОСОБА_1

представника відповідача Міщенка

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золочеві Львівської області клопотання представника відповідача про повернення до стадії підготовчого паровадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Львівської обласної прокуратури, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури,-

в с т а н о в и в:

в провадженні Золочівського районного суду Львівської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Львівської обласної прокуратури, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури, яка розглядається за правилами загального позовного провадження.

13.12.2023 року за клопотаннями представників сторін ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Після закриття підготовчого провадження представник відповідача подав клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження, у зв`язку з необхідністю витребування та дослідження матеріалів кримінальної справи №445/836/21 про обвинувачення ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 190, ч.2 ст. 190 КК України, яка знаходиться в архіві Золочівського районного суду Львівської області. В обгрунтування даного клопотання вказав, що позивачка в процесі досудового розслідування шляхом самообмови перешкоджала з`ясуванню істини і цим сприяла притягненню її до кримінальної відповідальності, отже, відповідно до ч.4 ст. 1176 ЦК України, не має права на відшкодування шкоди. Докази самообмови позивачем містяться в матеріалах кримінальної справи, яку слід витребувати на стадії підготовчого провадження у справі та дослідити при розгляді справи по суті, з метою з`ясування дійсних обставин справи, справедливого та неупередженого вирішення спору. Щодо поновлення строку на подання клопотання про витребування доказів, представник відповідача вказав, що Львівською обласною прокуратурою та прокурором Золочівської окружної прокуратури Левицькою В.Р. не здійснювалося процесуальне керівництво та не підтримувалось публічне обвинувачення у даному кримінальному провадженні, а тому про дані факти відповідачу не було відомо раніше, однак такі можуть суттєво вплинути на розгляд справи.

Представник позивача подав заперечення щодо задоволення даного клопотання, вказавши, що клопотання представника відповідача є безпідставним з огляду на наступне. Відповідач жодним чином не вказує причини пропуску строку подання доказів, чому саме таким вживались заходи по витребуванню доказів вже після закриття підготовчого провадження. Твердження представника відповідача про те, що він не був обізнаний з обставинами кримінального провадження №0000043 по обвинуваченню ОСОБА_2 , не відповідають дійсності, оскільки такі дані були загальнодоступними. Зокрема, ухвала Золочівського районного суду Львівської області від 18.08.2021 року про відмову в затвердженні угоди про примирення між обвинуваченою ОСОБА_2 та представником потерпілого ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 В даній ухвалі Судом зазначено зміст угоди про примирення та мотиви відмови у затвердженні такої. Окрім того, представник позивача зазначає, що посилання представника відповідача на те, що «Львівською обласною прокуратурою не здійснювалось процесуальне керівництво та не підтримувалось публічне обвинувачення», то такі також не відповідають дійсності, так як з ухвали Львівського апеляційного суду від 15.03.2022 року у справі №445/836/21, апеляційний розгляд кримінального провадження №0000043 по обвинуваченню ОСОБА_2 здійснювався за участю прокурора Львівської обласної прокуратури Марушія А.О. Підготовче провадження у даній справі проводилося протягом 10 місяців, однак представником відповідача за чей час не було подано жодного клопотання про необхідність витребування доказів, оголошення перерви для подання доказів. Посилаючись на практику Верховного суду, згідно якої, у силу принципу диспозитивності на особу, що не подала своєчасно відповідні докази покладається ризик несприятливих наслідків такої бездіяльності. Створення при цьому судом штучних умов, які б надавали одній зі сторін спору більш сприятливі умови для реалізації її процесуальних прав, виходить за межі повноважень суду, передбачених законодавством, та є порушенням статей 6, 19 Конституції України та принципу змагальності сторін, просить відмовити в задоволенні даного клопотання.

Заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання представника відповідача про повернення до стадії підготовчого паровадження слід відмовити, виходячи з наступного.

Верховний Суд (постанова від 16.12.2021 у справі №910/7103/21) дійшов висновку, що відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Також Верховний Суд (постанова від 03.10.2019 у справі №902/271/18) зазначає, що навіть після закінчення підготовчого засідання не виключається можливість подання суду відповідних клопотань, спрямованих на додаткове збирання доказів у силу статті 207 ГПК України, натомість подібні клопотання не лише мають бути обґрунтовані особою, яка подає відповідне клопотання, а й судом має бути заслухані думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. У цьому виявляється принцип «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється» (Рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 27.05.2013, пункт 106). Слід зауважити, що встановлення законодавцем часових обмежень на подання доказів спрямоване на неприпустимість зловживання учасниками справи своїми правами, коли через наявність права на подання доказів відповідний учасник буде відтерміновувати винесення судом рішення по суті справи через необхідність дослідження додатково поданих таким учасником доказів. Верховний Суд зазначає, що наведена судом апеляційної інстанції аргументація не є достатньою для виправдання бездіяльності позивача, оскільки саме у силу принципу диспозитивності на особу, що не подала своєчасно відповідні докази покладається ризик несприятливих наслідків такої бездіяльності. Створення при цьому судом штучних умов, які б надавали одній зі сторін спору більш сприятливі умови для реалізації її процесуальних прав, виходить за межі повноважень суду, передбачених законодавством, та є порушенням статей 6, 19 Конституції України та принципу змагальності сторін (статті 13 ГПК України) (постанова від 03.10.2019 року у справі №902/271/18). Відповідно до ч.2 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з п.7 ч.2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання. Відповідно до ч.3 ст. 83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк, суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів (ч.5 ст. 83 ЦПК України).

Суд погоджується з думкою представника позивача, про те, що відповідач був обізнаний з обставинами кримінального провадження №0000043 по обвинуваченню ОСОБА_2 , оскільки такі дані були загальнодоступними, так як ухвала Золочівського районного суду Львівської області від 18.08.2021 року про відмову в затвердженні угоди про примирення між обвинуваченою ОСОБА_2 та представником потерпілого ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 опублікована в Єдиному державному реєстрі судових рішень. В даній ухвалі судом зазначено зміст угоди про примирення та мотиви відмови у затвердженні такої. Окрім того, виправдувальний вирок Золочівського районного суду Львівської області від 23.09.2021 року щодо ОСОБА_2 було оскаржено в апеляційному порядку, а апеляційний розгляд даного кримінального провадження здійснювався за участю прокурора Львівської обласної прокуратури Марушія А.О.

Зазначене свідчить про те, що відповідач не міг бути необізнаний з матеріалами даного кримінального провадження.

Окрім того, розгляд даної справи проводиться за правилами загального позовного провадження. На стадії підготовчого провадження сторони наділені рівними правами щодо подання доказів, заявлення клопотань. Підготовче провадження у даній справі проводилося впродовж 10 місяців та було закрито 13.12.2023 року за клопотаннями представників обох сторін.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача про повернення до стадії підготовчого паровадження у даній справі.

Керуючись ст. 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

в задоволенні клопотання представника відповідача про повернення до стадії підготовчого паровадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Львівської обласної прокуратури, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та апеляційному оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. М.Сивак