Справа 206/2738/24
Провадження 2/206/1214/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

11 жовтня 2024 року суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Сухоруков А.О., розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Українська залізниця», в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця», до ОСОБА_1 , про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

29.05.2024 від представника позивача до Самарського районного суду м. Дніпропетровська засобами поштового зв`язку надійшов позов до відповідача ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в якому просить суд:

- стягнути зі ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця», в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» суму завданої матеріальну шкоди, вчиненої кримінальним правопорушенням у розмірі 1861,00 гривень.

І. Стислий виклад позиції позивача.

В обгрунтування своїх позовних вимог, представник позивача посилається на те, що 01.06.2023 ОСОБА_1 біля станції Нижньодніпровськ-Вузол РФ «Придніпровська залізниця» AT «Українська залізниця» поблизу буд. 19 по вул. Іларіонівська, в м. Дніпро із шафи зв`язку ШР-600 був вирізаний та викрадений кабель марки ТПП-20х2 у кількості 5 відрізків по 5 м. кожний на суму 648 грн., разом з блоками БКТ 20x2 у кількості 5 шт., на суму 1 593 грн. Відповідач завдав Структурному підрозділу «Дистанція сигналізації та зв`язку Нижньодніпровськ-Вузол» РФ «Придніпровська залізниця» AT «Українська залізниця» матеріальні збитки на загальну суму 2241,00 грн., що підтверджується вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2023 року у справі 206/3365/23. На підставі вищевказаного вироку речові докази, а саме: мідний дріт від кабелю марки ТПП 20х2 вагою 2 кг, вартістю 380,00 грн. повернуто структурному підрозділу Дніпровська дистанція сигналізації та зв`язку» РФ «Придніпровська залізниця» AT Українська залізниця (а.с. 1-2).

Представник позивача разом з позовною заявою просила розглядати дану справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала (а.с. 2).

Від відповідача ОСОБА_1 , повідомленого належним чином про розгляд справи, шляхом направлення поштою судової повістки, клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву на адресу суду не надходило. В матеріалах справи міститься конверт, повернутий поштою (а.с. 21). Також суд завчасно (10.09.2024) повідомляв відповідача про розгляд справи, шляхом оголошення на сайті «Судова влада України» (а.с. 22). Отже, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, У зв`язку з чим суддя вважає можливим застосувати положення ст. 280 ЦПК України та розглянути справу заочно.

ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі.

Відповідно до ч.ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Відповідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Ухвалою суду від 16 липня 2024 року було відкрито провадження в цивільній справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (а.с. 18).

За правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Структурним підрозділом «Дистанція сигналізації та зв`язку Нижньодніпровськ-Вузол» регіональної філії «Придніпровська залізниця» AT «Українська залізниця» 01.06.2023 до Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області направлено заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення за ст. 185 КК України за вих. №ТВ-21/51. Відповідно до тексту заяви 01.06.2023 о 09:35 по заявка підприємств ПЧЛ-1 та ТУ БМЕС-1 відсутній зв`язок АТС (місцевий зв`язок). Невідомими особами по вулиц Іларіоновській 19 вскритий шкаф зв`язку ШР-600, передні двері, та вирізані кабелі марки ТПП-20х2 - 5 шт по 5 метрів кожний та блок БКТ - 20x2 5 шт. Був закритий на типовий замок. В результаті викрадення було заподіяне збитків на суму 11972,42 грн. (а.с. 4-6).

Вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2023 року ОСОБА_1 визнано винним в скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 185 КК України та ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 15 КК України та призначено йому покарання:

за ч. 4 ст. 185 КК України у вигляді 5 (п`яти) років 1 (одного) місяця позбавлення волі;

-за ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України у вигляді 5 (п`яти) років позбавлення

волі.

На підставі ч. 1 ст. 70 КК України, за сукупністю злочинів, шляхом часткового складання покарань, остаточно призначити ОСОБА_1 до відбування покарання у вигляді 5 (п`яти) років 2 (двох) місяців позбавлення волі.

Речові докази: мідний дріт від кабелю марки ТПП 20х2 вагою 2 кг вважати повернутим потерпілому - структурному підрозділу «Дніпровська дистанція сигналізації та зв`язку» регіональної філії «придніпровська залізниця» AT «Українська залізниця» (а.с. 7-10).

ІV. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення.

Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Згідно до ч. 1 ст. 76, ч. 2 ст. 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Отже, вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 14 веревсня 2023 року встановлено, що, внаслідок злочинних дій відповідача, позивачу заподіяно матеріальну шкоду і ця обставина є обов`язковою для суду при розгляді цієї справи.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка їх завдала за наявності її вини.

Згідно ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

За приписами ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

У п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6, судам роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Судом в рамках криминального провадження було встановлено, що відповідачем завдано матеріальну шкоду позивачу, на загальну суму 2241,00 грн., внаслідок вчинення навмисного злочину. З урахуванням повернутого майна, суд вважає за можливе позовні вимог задовольнити у повному обсязі.

Щодо судових витрат по справі, суд прийшов до наступного.

Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи із приписів п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 З У «Про судовий збір» за подання до суду заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, стягується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, оскільки позовні вимоги позивача задоволено, а позивач звільнений від сплати судового збору при поданні позовної заяви, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь держави судовий збіру у розмірі 3028,00 грн.

Керуючись ст.ст. 6-81, 89, 141, 258-259, 263-268, 280ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «Українська залізниця», в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця», до ОСОБА_1 , про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення - задовольнити повністю.

Стягнути зі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» суму матеріальної шкоди, вчиненої кримінальним правопорушенням, у розмірі 1861 (одна тисяча вісімсот шістдесят одна) гривня 00 копійок.

Стягнути зі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуто Самарським районним судом м. Дніпропетровська за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.

Повне судове рішення складено 11 жовтня 2024 року.

Суддя А.О.Сухоруков