Справа № 461/6707/24
Провадження № 2-п/461/75/24
У Х В А Л А

15.11.2024 м. Львів

Галицький районний суд міста Львова в складі:

головуючого судді Кротової О. Б.,

секретар судового засідання Басараб Д. Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі №461/6707/24 від 01.10.2024 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,-

в с т а н о в и в:

відповідачка ОСОБА_1 05.11.2024 звернулася в суд із заявою про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 01.10.2024, у якій просить скасувати вказане заочне рішення та призначити справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В обґрунтування заяви покликаються на те, що про вказане рішення вона дізналася за допомогою додатку «Дія» на мобільному телефоні, натомість, жодних повісток про виклик в судові засідання, призначених по справі, їй не вручались та належним чином вона повідомлена не була, що грубо порушує її права та інтереси. Зауважує, що зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , місце проживання та реєстрації вона не змінювала. Таким чином вона була позбавлена свого законного права на захист цивільних прав та інтересів в суді під час вирішення даної цивільної справи та не мала можливості подати відзив на позовну заяву про стягнення боргу за кредитним договором, подати та витребувати додаткові докази по справі, та в ході судового розгляду надати відповідні пояснення для винесення законного та обґрунтованого рішення по справі. Зазначає, що позовні вимоги не визнає у повному обсязі, оскільки умови кредитного договору вона не порушувала. Так, прострочені проценти нараховані не вірно, такі явно завищені, перевищують тіло кредиту, та належним чином не обґрунтовані, що підлягає встановленню під час судового розгляду. Повідомляє, що вказані умови кредитного договору вона не підписувала, та заперечує такі, можливо суду наданий інший кредитний договір ніж вона підписувала. Позивачем не надано детального розрахунку заборгованості, з якого можливо було б зрозуміти, яка конкретно сума отримана та сплачена позичальником та які санкції нараховувались. Жодних вимог - листів від представника позивача вона не отримувала, що не дало змогу добровільно врегулювати спір. Просить врахувати, що вона не ухилялась від сплати заборгованості, однак банк не надав відповідні докази розрахунків, зокрема, не вказав за які періоди здійснювалися розрахунки заборгованості та чим такі підтверджені. Вважає безпідставним пролонгування договору, що стало наслідком невірного розрахунку відсотків та визначення заборгованості. Покликається на приписи п.15 Прикінцевих і перехідних положень Цивільного кодексу України, у відповідності до яких у разі прострочення позичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID- 19, або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язків сплатити на користь кредитодавця і позикодавця) неустойку, штраф, пеню за таке прострочення. Окрім того, вважає, що судом порушена підсудність розгляду справи.

Ухвалою судді від 06.11.2024 заяву про перегляд заочного рішення прийнято до розгляду, призначено судове засідання.

15.11.2024 від представника Акціонерного товариства «Ідея Банк» Лубоцької Н.І. надійшли письмові заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в яких просить заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення, а ухвалене судом заочне рішення у даній справі без змін. Представник позивача вказує, що відповідачка ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про розгляд справи в суді, однак в судове засідання вона не з`явилася, про поважність причин неявки суду не повідомила, що було достатньою підставою для проведення заочного розгляду справи. Вважає твердження відповідачки про порушення правил підсудності необґрунтованими, оскільки відповідно до вимог ч.8 ст.28 ЦПК України вказана справа є підсудною Галицькому районному суду м. Львова. Окрім того, зауважує, що відповідачка не надала жодних доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення даної справи.

Відповідачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, просить розгляд справи здійснювати без її участі.

У судове засідання представник позивача Акціонерного товариства «Ідея Банк» не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, просить проводити розгляд заяви про перегляд заочного рішення у її відсутності.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, враховуючи вищевказане, вважає за можливе провести розгляд заяви про перегляд заочного рішення у відсутності учасників процесу.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, з огляду на неявку всіх учасників справи, не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали заяви та цивільної справи, суд приходить до такого висновку.

Заочним рішенням Галицького районного суду м. Львова від 01.10.2024 позов Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором задоволено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за Угодою про відкриття кредитної лінії, обслуговування кредитної картки та страхування №С-600-0 від 17.05.2021 у розмірі 178594,17 грн. (сто сімдесят вісім тисяч п`ятсот дев`яносто чотири гривні сімнадцять копійок) та 3028 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень) судового збору.

Згідно положень ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно із ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає. Крім того, підставою для перегляду заочного рішення є обставини, що свідчать про докази, що можуть вплинути на ухвалене заочне рішення, тобто докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача і якщо б вони були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалене інше рішення.

У відповідності до ч.3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Так, згідно інформації про реєстрацію місця проживання Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради №15.2-03/1759 від 23.08.2024, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , з 16.12.2003.

Судові повістки та інша судова кореспонденція направлялись судом засобами поштового зв`язку відповідачці ОСОБА_1 на адресу її зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Так, судова повістка про виклик відповідачки в судове засідання на 13.09.2024 разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі, позовною заявою і доданими до неї документами повернуті до суду у зв`язку з неотриманням адресатом з відміткою на поштовому конверті «за закінченням терміну зберігання» (а.с.34).

Судова повістка про виклик відповідачки в судове засідання на 01.10.2024 повернута до суду у зв`язку з неотриманням адресатом з відміткою на поштовому конверті «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.35, 64).

Крім цього, виклик відповідачки ОСОБА_1 в судове засідання 01.10.2024 здійснювався судом через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідачка іншої адреси місця свого проживання, яке відрізняється від адреси її місця реєстрації, суду не повідомила. Більше того, у заяві про перегляд заочного рішення зазначила, що зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , місце проживання та реєстрації вона не змінювала.

У постанові Верховного Суду від 10.05.2023 у справі №755/17944/18 викладений правовий висновок, згідно з яким довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

За змістом п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

В заяві про перегляд заочного рішення відповідачкою не наведено жодних об`єктивно непереборних підстав, які унеможливлювали її отримувати поштову кореспонденцію за зареєстрованим місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно висновків Великої Палати Верховного Суду України, викладених у постанові від 25.04.2018 у справі №800/547/17 направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним. При цьому, отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Отже, відповідачка ОСОБА_1 про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про поважність причин неявки суду не повідомила, своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалася, жодних доказів на заперечення вимог позивача не надала, як і заяв по суті справи.

Згідно зі статтею 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і який не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, а також яким не подано відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, суд, зі згоди представника позивача на підставі наявних в матеріалах справи доказів ухвалив рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.

Крім цього, сам по собі факт неприбуття відповідачки в судове засідання не дає підстав для скасування заочного рішення.

Доводи відповідачки про те, що вона не змогла реалізувати своє право на подачу відзиву на позовну заяву, подати та витребувати додаткові документи та надати пояснення, які б істотно вплинули на розгляд справи по суті, є безпідставними, оскільки при розгляді заяви про перегляд заочного рішення заявником також не надано жодних доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи і можливості прийняття іншого рішення по справі. Будь-яких доказів, які б ставили під сумнів обґрунтованість прийнятого судового рішення, до заяви не долучено.

В заяві про перегляд заочного рішення відповідачка зазначає, що вона не ознайомлена з матеріалами позову та додатками до нього. Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідачка не була позбавлена права ознайомитися з такими матеріалами особисто у приміщенні суду, або клопотати про скерування таких на її електронну адресу.

Щодо доводів заяви про перегляд заочного рішення про непідсудність даної справи Галицькому районному суду м. Львова, то такі слід вважати необґрунтованими, з огляду на наступне.

Стаття 28 ЦПК України містить перелік цивільних справ, в яких встановлена підсудність за вибором позивача, тобто останньому надається право вибору підсудності залежно від категорії справи або за наявності інших зазначених у законі умов.

Підсудність за вибором позивача (альтернативна підсудність) - це така підсудність, при якій позивачеві надається право за своїм вибором пред`явити позов в один з декількох вказаних в законі судів.

Встановлення альтернативної підсудності, яка на відміну від загальної, є додатковою процесуальною гарантією забезпечення інтересів окремих категорій позивачів, пов`язане з необхідністю створення позивачеві більш сприятливих умов для звернення за судовим захистом.

Позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу (ч.16 ст.28 ЦПК України).

Відповідно до ч.8 ст.28 ЦПК України визначено правило альтернативної підсудності, за яким позови, що виникають із договорів, у яких зазначено місце виконання або виконувати які через їх особливість можна тільки в певному місці, можуть пред`являтися також за місцем виконання цих договорів.

Місце виконання зобов`язання передбачено ст.532 ЦК України.

За змістом вказаної норми, місцем виконання зобов`язання є те місце, в якому боржник повинен виконати свій обов`язок (передати кредитору річ, результати робіт, надати послугу, сплатити гроші тощо), а кредитор повинен прийняти належне виконання. За загальним правилом, місце виконання зобов`язання є договірною умовою та узгоджується сторонами в договорі.

17.05.2021 між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_1 було укладено Угоду №С-600-0 про відкриття кредитної лінії, обслуговування кредитної картки та страхування. Відповідно до преамбули вказаної Угоди, така діє згідно з умовами Договору комплексного банківського обслуговування, що затверджений розпорядженням банку із усіма змінами та доповненнями до нього, діюча редакція якого розміщена в загальнодоступному місці в банку та на його сайті.

Так, згідно п.3.2 Угоди, укладанням цієї Угоди, клієнт акцептує публічну пропозицію про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та Публічну пропозицію укладення договору про використання аналога власноручного підпису та відтиску печатки АТ «Ідея Банк» (оферта), які розміщені на сайті банку.

Пунктом 9.22 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб визначено, що договір кредиту виконується за місцем знаходження банку: 79008, м. Львів, Галицький р-н, вул. Валова, 11, та у випадку спору між сторонами за цим договором, позов може пред`являтися також за місцем виконання кредитного договору

Враховуючи наведене, звернувшись з позовом до Галицького районного суду м. Львова позивач АТ «Ідея Банк» не порушив правила підсудності, які встановлені стст.27-28 ЦПК України, у зв`язку з чим такі покликання відповідачки є безпідставними.

Щодо покликань ОСОБА_1 на приписи п.15 Прикінцевих і перехідних положень Цивільного кодексу України, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до п.15 Прикінцевих і перехідних положень Цивільного кодексу України, у разі прострочення позичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19, або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язків сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку, штраф, пеню за таке прострочення.

Разом з тим, як вбачається з виписки по особовому рахунку № НОМЕР_1 (до впровадження в Україні міжнародних номерів банківських рахунків НОМЕР_2 ) та довідки-розрахунку заборгованості станом на 06.06.2024, позивач не здійснював нарахувань та не заявляв до стягнення у даній справі вимог щодо сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором.

У зв`язку з наведеним, вказані покликання відповідачки є безпідставними.

З приводу тверджень відповідачки щодо того, що вона не отримувала жодних вимог - листів від представника позивача, суд вважає такі безпідставними, оскільки 02.04.2024 на адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 надіслано вимогу про усунення порушення кредитних зобов`язань, на підтвердження чого представником позивача долучено відповідний список реєстру поштових відправлень.

У поданій заяві про перегляд заочного рішення відповідачка зазначає, що вважає безпідставним пролонгування кредитного договору, що стало наслідком невірного розрахунку відсотків та визначення заборгованості, з приводу чого суд зазначає наступне.

Відповідно до п.п.2.1, 2.2 Угоди №С-600-0 про відкриття кредитної лінії, обслуговування кредитної картки та страхування, максимальний ліміт кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн. зі строком дії 12 місяців з можливістю автоматичної пролонгації.

Розмір кредитної лінії у дату укладання угоди становить 75000 грн. та може бути змінений в межах максимального розміру за ініціативою банку або клієнта з дотриманням вимог ДКБОФО.

Процентна ставка за користування коштами кредитної лінії становить 58,8% річних (4,9% в місяць) по операціях видачі готівки; 34,8% річних (2,9% в місяць) по торгових операціях, згідно Тарифів банку.

Згідно з п.8 Угоди, банк має право після закінчення строку дії кредитної лінії продовжити строк кредитної лінії у попередньому розмірі та на такий самий строк.

Пунктом 10.10.2 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, строк користування лімітом кредитної лінії - 365 днів з моменту отримання клієнтом права використання коштів кредитної лінії, з можливістю пролонгації дії кредитної лінії (за умови прийняття банком відповідного рішення).

Отже, у порядку п.8 Угоди, банком був пролонгований строк дії кредитної лінії, що також узгоджується з умовами Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб.

Так, у заяві про перегляд заочного рішення відповідачка ОСОБА_1 не погоджуються з розрахунком заборгованості банку, однак на підтвердження своєї позиції не надано жодного альтернативного розрахунку заборгованості за кредитним договором чи доказів відсутності такої, а тільки безпідставно ставиться під сумнів розрахунок заборгованості, наданий банком.

Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку, що відсутня передбачена законом сукупність підстав для скасування заочного рішення суду, а тому заяву слід залишити без задоволення, що не позбавляє права відповідачки ОСОБА_1 на оскарження вказаного рішення суду у загальному порядку.

Керуючись ст.ст.259-261, 280-289, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі №461/6707/24 від 01.10.2024 за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 18.11.2024.

Суддя О.Б. Кротова