Справа №: 398/3585/21
провадження №: 2-п/398/41/24
УХВАЛА

Іменем України

"14" жовтня 2024 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Молонової Ю.В., при секретарі судового засідання Борозні Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрії заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення,

ВСТАНОВИВ:

13.03.2024 ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , звернувся до суду із заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30.10.2023 а справу призначити до розгляду в загальному порядку.

В обґрунтування вимог заяви зазначає, що судові повістки по справі йому не направлялися, а тому він не знав та не міг знати про наявність в суді позову до нього. Щодо позовних вимог, то зазначає, що він є пільговиком, проте позивач нараховував йому плату за послуги на загальних підставах, що є порушенням його прав. Звертає увагу, що послуги фактично не надаються.

Представник заявника подав клопотання про розгляд справи без їх участі, вимоги заяви підтримав.

В судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, будь яких заяв чи клопотань до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи та заяви, про перегляд заочного рішення, суд доходить до наступного висновку.

Статтею 284 ЦПК України встановлено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30 жовтня 2023 року, справа №3983585/21, задоволено позов та стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Житлогосп» заборгованість за послуги управління будинком 2802,98 грн., судові витрати 2270,00 грн., а всього 5072,98 грн.

Заявник отримав копію заочного рішення 08.01.2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення (а.с.48). Отже кінцевим терміном подання заяви про перегляд заочного рішення є 29.01.2024.

У заяві про перегляд заочного рішення представник заявника жодним чином не обґрунтовує поважність пропуску визначеного строку та підстав для його поновлення.

Згідно зі ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

ЄСПЛ вказав, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Також, необхідно зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність та відповідає прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини, наведеній, зокрема в його рішенні «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року та інших».

Визначений у статті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 09.11.2021 у справі №214/5505/16, заяву про перегляд заочного рішення, оформлену відповідно до вимог, установлених частинами першою - сьомою статті 285 ЦПК України, суд приймає та розглядає у порядку, передбаченому статтями 286, 287 ЦПК України. За змістом речення першого частини першої статті 286 ЦПК України суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає зазначеним вимогам, тобто є належно оформленою. У випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 отримав копію заочного рішення суду 08.01.2024 та будь які підстави, які перешкоджали йому протягом визначеного законом двадцятиденного строку звернутися до суду не надав.

Таким чином, на переконання суду, доводи заявника не містять зазначення обставин, які б могли об`єктивно перешкодити своєчасному зверненню останнього до суду із заявою про перегляд заочного рішення протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.

Враховуючи, що заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення після визначеного законом строку та не просить поновити йому строк на звернення з такою заявою, суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, що згідно висновків Великої Палати Верховного Суду є підставою для залишення її без задоволення.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 260, 284 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30.10.2023 за позовом Комунального підприємства «Житлогосп» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги управління будинком залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ю.В. Молонова