№ 207/110/24
№ 2/207/509/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2024 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Бистрової Л.О.

при секретарі Пономаренко В.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог: Департамент комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам`янської міської ради про визнання часток у спільній сумісній власності та зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: Департамент комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам`янської міської ради про визначення часток у спільній сумісній власності,

В С Т А Н О В И В:

Звернувшись з даним позовом, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 просять встановити рівні долі по 1/4 за кожним із співвласників у спільній частковій власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 55.10 кв.м., за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 ,та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

В обґрунтування пред`явлених позовних вимог вказали, що 08 лютого 2000 року квартиру АДРЕСА_1 (на той час Дніпродзержинську) було приватизовано у відповідності з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду» на членів родини, яка мешкала в даній квартирі на той час, а саме позивачами ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та відповідачкою по справі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що Відділом приватизації житла «08» лютого 2000 року видано Свідоцтво про право власності на житло, згідно розпорядження №5п/358-р. Вище зазначене Свідоцтво про право власності на житло було зареєстровано, як того вимагав закон на той час в Бюро технічної інвентаризації м.Дніпродзержинська, про що було зроблено відповідний запис у реєстрову книгу за №21455кн126.

В цьому свідоцтві вказано, що дана квартира належить громадянам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , та ОСОБА_4 на праві спільної власності, але не конкретизовано спільної сумісної або спільної часткової власності.

Квартира розташована на 5-му поверсі п`ятиповерхового будинку та складається з 3-х кімнат, загальною площею 55,1.кв.м.

Станом на теперішній час у позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виникла необхідність у розпорядженні своєю власністю, а саме даною квартирою, в зв`язку з досягненням похилого віку вони вирішили переоформити свої частки у володінні даної квартири на свого сина ОСОБА_1 , і з цією метою звернулися до нотаріуса, але зробити цього не змогли, так як інформація стосовно їх права власності на дану квартиру відсутня в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що унеможливлює вчинення правочину, нотаріальної дії.

Отримавши дану інформацію, позивачі звернулися до відповідного відділу Кам`янської міської ради, в повноваження якого входить внесення відповідних змін, але там їм повідомили, що для внесення відповідних змін необхідно тільки особисте звернення всіх співвласників даної квартири, але відповідач ОСОБА_6 на пропозицію позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 разом звернутися до Кам`янської міської ради для визначення рівних часток в праві спільної власності на вище зазначену квартиру категорично відмовилася, і пояснила, що вона не вбачає необхідності в визначенні конкретних часток в праві власності на зазначену квартиру, що в свою чергу унеможливлює право позивачів в розпорядженні своїм майном, і саме з цієї причини позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ОСОБА_1 змушені звернутися до суду з позовною заявою про визначення ідеальних часток у спільній сумісній власності.

Позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в судове засідання не з`явились. Подали суду заяву, в якій просили справу розглянути без їх участі, та просили задовольнити позовні вимоги за первісним позовом повністю.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась. Подала суду заяву, в якій просила справу розглянути без її участі. Позовні вимоги за первісним позовом визнала повністю. Не заперечувала проти їх задоволення.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву щодо розгляду справи за його відсутності. Рішення просив прийняти згідно чинного законодавства.

07.03.2024 року, ОСОБА_7 , було подано зустрічну позовну заяву, в якій вона просить встановити рівні долі по 1/4 за кожним із співвласників у спільній частковій власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 55.10 кв.м., за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 ,та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

Ухвалою суду від 10.04.2024 року зустрічна позовна заява прийнята до розгляду та об`єднана з первісним позовом в одне провадження.

В обґрунтування зустрічного позову ОСОБА_5 зазначає, що 08 лютого 2000 року квартиру АДРЕСА_1 (на той час Дніпродзержинську) було приватизовано у відповідності з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду» на членів родини, яка мешкала в даній квартирі на той час, а саме позивачами ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та відповідачкою по справі ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що Відділом приватизації житла «08» лютого 2000 року видано Свідоцтво про право власності на житло, згідно розпорядження №5п/358-р. Вище зазначене Свідоцтво про право власності на житло було зареєстровано, як того вимагав закон на той час в Бюро технічної інвентаризації м.Дніпродзержинська, про що було зроблено відповідний запис у реєстрову книгу за №21455кн126.

В цьому свідоцтві вказано, що дана квартира належить громадянам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , та ОСОБА_7 на праві спільної власності, але не конкретизовано спільної сумісної або спільної часткової власності.

Квартира розташована на 5-му поверсі п`ятиповерхового будинку та складається з 3-х кімнат, загальною площею 55,1.кв.м.

Станом на теперішній час у відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виникла необхідність у розпорядженні своєю власністю, а саме даною квартирою, в зв`язку з досягненням похилого віку вони вирішили переоформити свої частки у володінні даної квартири на свого сина ОСОБА_1 , і з цією метою звернулися до нотаріуса, але зробити цього не змогли, так як інформація стосовно їх права власності на дану квартиру відсутня в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що унеможливлює вчинення правочину, нотаріальної дії.

Позивач за зустрічним позовом в судове засідання не з`явилась. Подала суду заяву, в якій просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити.

Відповідачі за зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в судове засідання не з`явились. Подали суду заяву, в якій просили справу розглянути без їх участі. Позовні вимоги визнали в повному обсязі, не заперечували проти їх задоволення.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву щодо розгляду справи за його відсутності. Рішення просив прийняти згідно чинного законодавства.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважає, що заявлений первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло виданого згідно розпорядження фонду комунальної власності №5п/358-р від 08.02.2000 року виданого Фондом комунальної власності м.Дніпродзержинська дійсно належить на праві приватної, спільної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_8 квартира АДРЕСА_1 ), загальною площею 55.10 кв.м..

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта нерухомого майна від 05.01.2024 року, право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 ) зареєстровано не було.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до положень ст.ст.1 та 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, за захистом яких кожна особа має право звернутися до суду.

Згідно з положеннями ст.81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, та кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ч.1 ст.319 ЦК України передбачено право власника володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч.1ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Як вбачається з положень ст. ст.383, 391 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб та має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю

Згідно до ст. 370 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю між ними, законом або рішенням суду

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними та законом.

Відповідно до ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до п.1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суди зобов`язані давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи, до чого також зводиться позиція Європейського суду з прав людини у рішенні «Проніна проти України» № 63566/00 від 18.07.006 року.

Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті б Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати, обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, судом було встановлено всі фактичні обставини справи та досліджено зібрані у справі докази, які сторонами не оспорювались, тому суд прийшов до обґрунтованого висновку про наявність підстав у задоволенні первісного позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог: Департамент комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам`янської міської ради про визнання часток у спільній сумісній власності та зустрічного позову ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: Департамент комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам`янської міської ради про визначення часток у спільній сумісній власності.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 273, 354, 355, 430 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог: Департамент комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам`янської міської ради про визнання часток у спільній сумісній власності задовольнити.

Встановити рівні долі по 1/4 за кожним із співвласників у спільній частковій власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 55.10 кв.м., за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

Позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: Департамент комунальної власності, земельних відносин та реєстрації речових прав на нерухоме майно Кам`янської міської ради про визначення часток у спільній сумісній власності - задовольнити.

Встановити рівні долі по 1/4 за кожним із співвласників у спільній частковій власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 55.10 кв.м., за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.О. Бистрова