Справа № 466/8894/24
Провадження № 2/466/2600/24
У Х В А Л А

13 листопада 2024р. Шевченківський районний суд м.Львова у складі:

головуючої судді Луців-Шумської Н.Л.

учасники справи

секретар Попенко І.І.

представник позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м.Львові питання залишення зустрічного ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про збільшення розміру частки співвласника у спільному майні та поділ спільного майна подружжя без руху,

в с т а н о в и в :

В провадженні Шевченківського районного суду м.Львова є справа за позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання квартири спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на 1/2 частку квартири в порядку поділу спільного майна подружжя,

Ухвалою від 05.09.2024 року відкрито провадженні у справі за правилами загального позовного провадження.

16.10.2024р. разом з відзивом на позов відповідачка подала зустрічний позов, в якому просить збільшити її частку у спільному майні подружжя до 9/10 та поділити спільне майно подружжя, визнавши за нею право власності на 2/3 частини земельної ділянки.

Суд, ознайомившись із поданим зустрічним позовом, заслухавши представника позивача, дійшов висновку про необхідність залишення зустрічного позову без руху, оскільки він не відповідає вимогам ЦПК України та Закону України «Про судовий збір».

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

Верховний Суд у постанові від 26.02.2019р. у справі №907/9/17 зазначив, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно ст. 12 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Відтак, у позовах про визначення частки нерухомого майна та його поділу позивач повинен вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості майна, що підлягає поділу, та сплатити судовий збір в розмірі 1% від ціни позову.

Відповідачкою, всупереч вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 та п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у зустрічному позові не зазначена ціна позову, не вказано перелік майна на яке претендує відповідачка і щодо якого вона просить збільшити її частку у спільному майні подружжя до 9/10. Водночас, крім цієї вимоги, відповідачка просить визнати за нею право власності на 2/3 частини земельної ділянки, залишивши за позивачем 1/3 її частину. Зі змісту прохальної частини зустрічного позову можна зрозуміти, що спір, крім земельної ділянки, стосується ще й іншого майна подружжя, на 9/10 якого претендує відповідачка.

Судовий збір сплачено в мінімальному розмірі в сумі 1211,20грн.Суд відхиляє як не обґрунтоване пояснення відповідачки у зустрічному позові про неможливість визначення ціни позову, оскільки для цього суб`єктом оціночної діяльності проводіться процедури з оцінки майна.

За ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Оскільки встановлено, що відповідачкою не визначено перелік спірного майна, не визначено дійсної його вартості та тої частини майна, на яке вона просить визнати право власності, а відтак зустрічна позовна заява не оплачена судовим збором у повному обсязі, цю позовну заяву слід залишити без руху, надавши десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення вказаних недоліків, а саме: визначити перелік і дійсну вартість майна, яке відповідачка просить поділити та визнати на яке за нею право власності, доплатити судовий збір відповідно до визначеної ціни позову з врахуванням раніше проведеної сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.176,177,185,194,259 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Залишити зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про збільшення розміру частки співвласника у спільному майні та поділ спільного майна подружжя - без руху.

Надати відповідачці ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), інтереси якої представляє адвокат Посікіра Роман Романович, десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення вказаних недоліків позовної заяви визначення переліку і дійсної вартості спірного майна та доплати судового збору відповідно до визначеної ціни позову з врахуванням раніше проведеної сплати судового збору.

Роз`яснити, що інакше зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Копію ухвали негайно надіслати відповідачці та її представнику.

Суддя: Н. Л. Луців-Шумська