РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючої судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Опанасюк В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

у порядку загального позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до

ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Клименюк Наталія Борисівна,

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Іншими співвласниками вказаної квартири є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - дружина та син померлого (матір та рідний брат позивача). З 2019 року відповідач, матір позивача ОСОБА_2 , хворіла на онкологічне захворювання, а з 2017 року батько позивача страждав захворюванням, яке прикувало його до ліжка, і він потребував щоденного догляду. Оскільки матір позивача доглядати батька не могла за станом свого здоров`я, а брат постійно від`їжджав на заробітки, позивач вимушена щоденно обслуговувати батька, а також допомагати матері вести домашнє господарство. Перед смертю батько повідомив позивачу, що склав заповіт на належну йому частину квартири на ім`я своєї хворої дружини, що б та не нервувала з питання вселення інших осіб в їх житло. На час смерті батька, матері позивача було 81 рік, вона потребувала стороннього догляду, а тому здійсненням поховання батька займалась позивач. Після смерті чоловіка, мати позивача замкнулась в собі, перестала розмовляти, а тому будь-яких розмов щодо спадкової квартири між ними не було. Позивач була впевнена в тому, що існує заповіт батька на ім`я матері, а тому не зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. В серпні 2023 року відповідач попросила ОСОБА_5 допомогти знайти в її квартирі документи та відвезти її в Житомирський обласний онкологічний диспансер. Перебираючи різноманітні документи, ОСОБА_5 натрапив на заповіт батька позивача, яким він заповів належне йому майно позивачу. Про цю знахідку ОСОБА_5 нічого не сказав відповідачу, але повідомив про це позивача. ОСОБА_1 звернулась до ОСОБА_2 з питанням щодо наявності заповіту, і вона підтвердила, що батько склав заповіт на ім`я позивача. ОСОБА_2 навмисно не повідомляла позивача про наявність даного заповіту, оскільки не хотіла, щоб ОСОБА_1 заселилась в квартиру. Позивач звернулась до приватного нотаріусу Клименюк Н.Б. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого батька та отримала постанову від 15.09.2023 про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Позивач зазначає, що до серпня 2023 року їй нічого не було відомо наявність заповіту на її ім`я, а тому виникла необхідність в судовому порядку визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька.

Разом з позовною заявою позивач подала клопотання про виклик свідка ОСОБА_5 та про витребування у Приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Клименюк Н.Б. копії спадкової справи №41/2023, заведеної до майна померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 01.12.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання; викликано в судове засідання свідка ОСОБА_5 та витребувано у Приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Клименюк Н.Б. копію спадкової справи №41/2023, заведену до майна померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заяв по суті справи до суду не надійшло.

10.01.2024 від Приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Клименюк Н.Б. до суду надійшла копія спадкової справи №41/2023, заведена до майна померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 04.03.2024 підготовче провадження у справі завершено та призначено розгляд справи по суті.

Представник позивача ОСОБА_6 у судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити.

Відповідачі у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки не повідомила.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 повідомив, що є зятем позивача. Відповідач ОСОБА_2 є бабусею його дружини, відповідач ОСОБА_3 - дядьком дружини, однак з відповідачами не спілкується. У серпні 2023 року свідок завозив ОСОБА_2 до онкодиспансеру, вона згадала, що забула паспорт, сказала свідку, щоб той пішов і взяв його. У шухляді свідок побачив заповіт на ім`я ОСОБА_1 , про що найближчими днями її повідомив. Перед смертю батька ОСОБА_1 доглядала його.

Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, відповідно до ст. 211, 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів та третьої особи, на підставі наявних матеріалів справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копіює свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане потворно 01.04.2023 (а.с. 12).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді у вигляді частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 16).

19.08.2020 ОСОБА_4 склав заповіт, яким належну йому 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 , заповів своїй дочці - ОСОБА_1 (а.с.52).

Постановою від 15.09.2023 приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Клименюк Н.Б. відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 50).

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У статті 11 ЦПК України зазначено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За загальними правилами статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 18.01.2018 у справі №61-1750св18.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Таким чином, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги ОСОБА_1 посилається на те, що їй не було відомо про наявність заповіту.

Верховний Суд у постанові від 04.03.2020 у справі №133/1880/18 вказав, що при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний Суд України у своїй постанові від 26.06.2019 у справі №565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту, складеного на його користь, дізнався, за його твердженням, які не є достеменно спростованими, поза межами строку, передбаченого ч.1 ст.1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що в даному випадку відмова у задоволенні позову буде непропорційним втручанням у право позивача як спадкоємця на спадкування майна після смерті батька.

Таким чином, оцінюючи обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних причин, які призвели до несвоєчасного звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , що є підставою для визначення позивачу додаткового строку, у межах заявлених вимог, тривалістю три місяці, який суд вважає достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись статтями 2, 12, 13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, статтями 1216, 1217, 1218, 1220, 1222, 1223, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідачі: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ),

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Клименюк Наталія Борисівна ( АДРЕСА_4 ).

Суддя Т.А. Воробйова