УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«05» липня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Тесленко І.О., розглянувши заяву про забезпечення позову, подану ОСОБА_1 , в інтересах ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

01 липня 2024 року від представника позивача ОСОБА_1 до суду надійшла заява про забезпечення позову у якій остання просить винести ухвалу про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на 1 / 2 частину квартири АДРЕСА_1 , що на підставі договору дарування від 15.03.2024 року належить ОСОБА_3 .

В обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову зазначає, що предметом позову є оспорювання права власності на 1 / 2 частину квартири АДРЕСА_1 , зокрема, оспорюється дійсність свідоцтва про право на спадщину за законом, а також договір дарування зазначеної частини. Згідно договору дарування від 15.03.2024 року 1 / 2 частини квартири зареєстрована за ОСОБА_3 . Оскільки між сторонами виник спір на 1 / 2 частини квартири, відповідач може вжити дії по відчуженню даної частини квартири, що утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову. Тому забезпечення позову шляхом заборони відчуження на зазначену вище частину квартири є спів мірним заходом забезпечення позову, який відповідає характеру правовідносин, що виникли між сторонами, і зможе забезпечити в подальшому виконання рішення суду у разі задоволення позову. Крім того, вказаний захід забезпечення позову не порушить законних прав та інтересів відповідача, з огляду на те, що даний вид забезпечення позову не впливає на права власника майна на вільне володіння та користування ним.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та додані до неї докази судом встановлено наступне.

В інтересах позивача ОСОБА_2 до суду звернулась ОСОБА_1 , яка підписала заяву про забезпечення позову. На підтвердження своїх повноважень додала до заяви копію довіреності, посвідченої державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори Коробановою О.В. 30 серпня 2023 року, зареєстровано в реєстрі за №7-124.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України, під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно до п. 2 ст. 6 ст. 19 ЦПК України, малозначними справами, зокрема, є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Представником позивача при зверненні з заявою про забезпечення позову зазначена ціна позову 487 126,50грн., яка відповідає вартості майна, зазначеній у договорі дарування квартири від 15 березня 2024 року.

При цьому, як вбачається зі змісту позовних вимог позивача в забезпечення яких подана заява про забезпечення позову, позивач звернулась до суду з вимогою: визнати недійсною заяву ОСОБА_4 про відмову від прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_5 , посвідчену 19 березня 2019 року державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Бодак О.М.; визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом на 1 / 2 частину квартири АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_6 , посвідчене державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Бодак О.М. 02.07.2019 року; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1 / 2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 1 / 2 частини квартири АДРЕСА_1 , скасувавши державну реєстрацію даної частини квартири на його ім`я.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, зокрема, щодо спадкування.

Таким чином, справа, відповідно до п. 2 ст. 6 ст. 19 ЦПК України, не є малозначною, оскільки вбачається наявність спору щодо спадкування, а тому, положення ч. 2 ст. 60 ЦПК України на неї не розповсюджуються.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що ОСОБА_1 не має повноважень на здійснення представництва інтересів ОСОБА_2 в Солом`янському районному суді м. Києва, оскільки ОСОБА_1 не є адвокатом.

Згідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, зокрема, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано;

З врахуванням вищевикладеного, суддя дійшла висновку, що заява підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. ст. 19, 60, 185, 274ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Заяву про забезпечення позову, подану ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачу право повторно звернутися із зазначеною заявою після того, як перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І. О. Тесленко