Провадження № 2-о/638/48/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого судді Подус Г.С.,

присяжних Донського А.М., Денисенко Л.М.

за участю секретаря Двойних А.С.,

заявника ОСОБА_1 .О

представника заявника ОСОБА_2 ,

представника заінтересованої особи Міняйлової О.М

представника особи, стосовно

якої розглядається заява ОСОБА_3 ,

особа, стосовно якої розглядається заява ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань суду клопотання про залишення заяви без розгляду у цивільній справі за заявою ОСОБА_5 в інтересах якого діє представник - ОСОБА_2 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,-

встановив:

ОСОБА_5 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою, заінтересовані особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради, в якій просить визнати ОСОБА_4 недієздатною та встановити над нею опіку призначивши опікуном ОСОБА_5 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2023 року провадження по справі відкрито.

В судовому засіданні представником органу опіки та піклування Виконавчого комітет ХМР Міняйловою О.М. суті, заявлено усне клопотання про залишення заяви без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України, оскільки встановлено що заявник ОСОБА_5 є племінником ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник заявника та заявник заперечували проти залишення заяви без розгляду.

Представник Органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради в судовому підтримала своє клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 55 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Відповідно до частини 3 статті 296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сімейний кодекс України та Цивільний кодекс України не визначають поняття близькі родичи та переліку таких осіб.

Згідно частини 1 статті 8 ЦК України, якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).

В подібних правовідносинах, які виникають між опікуном та підопічним, в тому числі який визнаний судом недієздатним, віднесено до близьких родичів лише батьків, дітей, братів, сестер, що вбачається з положень ч. 1 ст. 68 ЦК України, згідно якої опікун, його дружина, чоловік та близькі родичі (батьки, діти, брати, сестри) не можуть укладати з підопічним договорів, крім передання майна підопічному у власність за договором дарування або у безоплатне користування за договором позички.

Конституційний суд України у рішенні № 5рп/99 від 03 червня 1999року у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п`ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку" (справа про офіційне тлумачення терміна "член сім`ї") вирішив, що близькими родичами є рідні брати, сестри, онуки, дід, баба, іншими родичами є неповнорідні брати, сестри; зять, невістка; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші.

Сімейний кодекс України, згідно його частини 4 статті 2, взагалі не регулює сімейні відносини між тіткою, дядьком та племінниками, а також між іншими родичами за походженням, тобто по суті виділяє таких осіб з кола єдиних сімейних правовідносин.

Комплексний аналіз чинного цивільного законодавства, яке регулює виниклі питання, дає можливість суду стверджувати, що племінники не віднесені законом до близьких родичів, і такими їх вважати підстав не має.

Зі змісту заяви вбачається, що ОСОБА_5 з огляду на вимоги ст. ст. 3, 9 СК України, положення ЦК України не є членом сім`ї чи близьким родичем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому не має права звертатися до суду з заявою про визнання останньої недієздатною та встановлення над нею опіки.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Таким чином, подану позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 352, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання представника заінтересованої особи про залишення заяви без розгляду - задовольнити.

Заяву ОСОБА_5 в інтересах якого діє представник - ОСОБА_2 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Виконавчого комітету Харківської міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складений 17.10.2024 року.

Головуючий суддя: Г.С. Подус

Присяжні А.М. Донський

Л.М. Денисенко