У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до АТ «Сенс Банк», третя особа Приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Пивоваров Юрій Георгієвич про звільнення майна з під арешту, стягнення інфляційних втрат, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача АТ «Сенс Банк», третя особа Приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Пивоваров Юрій Георгієвич про звільнення майна з під арешту, стягнення інфляційних втрат, стягнення моральної шкоди.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, яка регламентує право на звернення до суду за захистом, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Також, від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Вже на стадії пред`явлення позову позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо несення тягаря доказування і довести при пред`явленні позову певне коло фактів, що мають процесуальне значення. Мається на увазі доведення фактів наявності передумов права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.175 ЦПК України.

Відповідно до п. 8 п. 5 ч. 3ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору ч. 6 ст. 175 ЦПК України.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що 13.12.2021 р. ОСОБА_2 надав позивачу копію постанови ВП №65730035 щодо зняття арешту з коштів, які надходять для зарахування заробітної плати на рахунок № НОМЕР_1 в Сенс Банк та одночасно повідомив, про те що оригінал зазначеної постанови направив поштою за адресою: м.Київ, вул. Велика Васильківська, 100. 03150. Отримувач:АТ Сенс Банк Україна. Про те, Сенс Банк арешт з рахунку не зняв. Враховуючи те, що послідуючі неодноразові звернення до Сенс Банк не вирішили питання щодо зняття арешту з рахунку позивачем було ініційовано звернення до суду з цього питання.

09 червня 2023 р. Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалив рішення у справі № 308/648/22 яким зобов`язав Сенс Банк зняти обтяження з рахунку UA9204601 на виконання постанови приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Пивоварова Ю.Г. від 13.12.2021 р. та повернути ОСОБА_1 безпідставно списану заробітну плату в сумі 9574,38 грн. шляхом зарахування на належний ОСОБА_1 зарплатний рахунок НОМЕР_1 . Суди апеляційної та касаційної інстанції залишили рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області без змін.

Після набуття чинності рішення суду від 09.06.22023 № 308/648/22 Сенс Банк зняв арешт з зарплатного рахунку № НОМЕР_1 що належить позивачу відповідно до постанови ВП №6570035 від 13.12.2021 року. Під час розгляду справи судом було встановлено, що Сенс Банк також наклав арешт відповідно до постанови ОСОБА_2 . ВП№60338190 від 17.10.2019 року. Також судом встановлено, що ОСОБА_2 постановив припинити чинність арешту майна боржника та скасувати інші заходи примусового виконання рішення згідно ВП№60338190, а виконавчий документ повернув стягувачу 08.06.2021 р. Копії постанов від 17.10.2019 та від 08.06.2021 р. ВП №60338190 додаються. Цей факт не знайшов належного відображення у судовому рішенні і як наслідок Сенс Банк продовжив арешт відкритого на ім`я позивача зарплатного рахунку та наявних на ньому коштів. Таким чином, накладений арешт на відкритий на ім`я позивача зарплатний рахунок № НОМЕР_1 в АТ Сенс Банк відповідно до втративший 08.06.2021 р. чинність постановою ВП №60338190 є протиправним та підлягає скасуванню.

Разом з тим, до матеріалів позовної заяви не додано жодного рішення суду про яке вказується в обґрунтування позовних вимог позивачем(рішення першої інстанції, а також рішення апеляційної та касаційної інстанції на яке покликається позивач). Вказане позбавляє суд можливості встановити які саме обставини встановлені судом, підстави та предмет позову. Позивачу слід долучити для приєднання до матеріалів позовної заяви ті рішення на які посилається в обгрунтування своїх позовних вимог.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позовна заява подана до суду через систему «Електронний суд».

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

При дослідженні позовної заяви вбачається, що позивачем не надано підтвердження надсилання її копії усім учасникам справи.

Так на підтвердження надсилання копії позовної заяви із додатками направлено відповідачу по справі - АТ «Сенс Банк», однак відсутнє підтвердження направлення копії позовної заяви із додатками третя особа Приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Пивоваров Юрій Георгієвич.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позов визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

Так позивач просить заявляючи дві вимоги майнового характеру на загальну суму 114620,77 (а саме про відшкодування, завдану йому неправомірними діями моральну шкоду в сумі 100 000,00 грн. та пені, річні та інфляційні втрати в загальній сумі 14620,77 грн.) однак ціну позову ним вказано 9574,38 грн.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Під час вирішення такого спору з`ясуванню підлягають обставини щодо підстав набуття права власності на спірне майно.

Згідно роз`яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, що містяться в постанові №5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» питання щодо звільнення майна з під-арешту, накладеного державним виконавцем в межах виконавчого провадження, існує два способи здійснення такого права:

- на рішення та дії державного виконавця стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства (наприклад адміністративного);

- особою, яка володіє на підставі закону чи договору майном чи речовим правом на майно, і яка не є стороною виконавчого провадження, подається позов про зняття арешту з майна.

Щодо заперечень проти арешту (опису) майна, які не пов`язані зі спором про право на це майно, а стосуються порушень вимог закону в межах виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, то їх слід розглядати за правилами розділу VІІ ЦПК України.

Вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред`явлення ними відповідно до правил судової юрисдикції позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на це майно і зняття з нього арешту.

У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 59 Закону «Про виконавче провадження».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року в справі № 905/386/18 зроблено висновок, що «при розгляді скарг стягувача чи боржника на дії органу державної виконавчої служби, пов`язані з арештом і вилученням майна та його оцінкою, суд перевіряє відповідність цих дій приписам статей 57,58 Закону України «Про виконавче провадження». Вимоги інших осіб щодо належності саме їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, реалізуються шляхом подання ними з додержанням правил юрисдикційності позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на майно і звільнення його з-під арешту. В такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним з підстав, передбачених законом. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися господарським судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна».

Аналогічна правова позиція викладено у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 28.04.2021 року у справі №235/2617/19.

Відтак, позивачу необхідно визначитись із суб`єктним складом осіб у вказаному позові та способом захисту порушених прав.

Окрім того, відповідачем по справі вказується АТ «Сенс Банк», що знаходиться за адресою (юридична адреса) м.Київ вул. Велика Васильківська, 100 03150 .

Відповідно ч. 2 ст. 27 ЦПК України, позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Разом із тим, звертаючись із даним позовом, позивачем не наведено жодного обґрунтування звернення з таким позовом саме до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до АТ «Сенс Банк», третя особа Приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Пивоваров Юрій Георгієвич про звільнення майна з під арешту, стягнення інфляційних втрат, стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош