Справа № 697/1142/24
Провадження № 2/697/546/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

16 жовтня 2024 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Скирди Б.К.,

за участю секретаря судового засідання Васянович Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Каневі Черкаської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 (далі також ОСОБА_2 , відповідач) про розірвання шлюбу.

Позов мотивує тим, що позивач ОСОБА_1 перебуває у шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 з 04.03.2018. Шлюб зареєстровано у виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, актовий запис № 02.

Від шлюбу мають доньок: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які на даний час проживають з відповідачем.

Спочатку подружні стосунки були нормальні, в подальшому порушилися не з його вини. Спільним подружнім життям з відповідачем проживали до грудня 2022 року.

Причиною розпаду їх сім`ї є те, що між ними змінилися відносини, почали виникати часті суперечки з різних сімейних питань. Крім того, йому стало відомо про подружню зраду зі сторони відповідача, що стало головною причиною для звернення до суду з заявою про розірвання шлюбу. Вважає, що подальше спільне життя з відповідачем неможливе. Шлюб існує формально, врегулювати подружні відносини неможливо. Примирення суперечить його інтересам, категорично заперечує щодо надання їм строку на примирення. Просить шлюб розірвати та стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 12.07.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за даним позовом, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.19).

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, позов підтримує, проти прийняття заочного рішення не заперечує (а.с.7).

Відповідач ОСОБА_2 повторно у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом направлення судових повісток за останнім відомим місцем проживання та розміщенням оголошення про виклик в судове засідання на сайті Судової влади України. Причини її неявки суду невідомі, відзив у встановлений строк без поважних причин не подавала.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази у справі, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 04.03.2018, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 04.03.2018 у Виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, актовий запис № 02. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу без змін « ОСОБА_5 » (а.с.6).

Сторони є батьками неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 від 19.01.2019 та серії НОМЕР_3 від 19.01.2019 (а.с.9-10).

Згідно з ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Приймаючи до уваги відсутність згоди сторін на примирення, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення.

Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з статтею 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Згідно з приписами ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Частиною 3, 4 статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Під час розгляду справи судом з`ясовано, що сторони не підтримують шлюбних відносин. Позивач зазначає про відсутність намірів відновлювати шлюбні стосунки з відповідачем.

З часу знаходження позовної заяви в суді примирення між сторонами не відбулось.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім`ї неможливе, оскільки буде суперечити інтересам кожної із сторін.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінюючи всі зібрані по справі докази, а також те, що збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач категорично не має наміру зберігати шлюб, він носить формальний характер і відновити подружні стосунки неможливо, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення в повному обсязі.

Відповідно до статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача.

Судом встановлено, що позивачем понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 211,20 грн., що підтверджуються матеріалами справи: платіжною інструкцією № 0.0..1 від 28.05.2024 (а.с.1).

В зв`язку з цим, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1 211,20 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 133, 141, 259, 265, 268, 273, 280-283, 354 ЦПК України, ст.ст. 104, 110 Сімейного кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 04 березня 2018 року у Виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, актовий запис № 02 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомий, останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , судові витрати у вигляді судового збору в сумі 1 211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень, 20 копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Суддя Б . К . Скирда