Справа № 461/2890/21
Провадження № 2/461/23/24
УХВАЛА

12.11.2024 року Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Мироненко Л.Д.

за участю секретаря Курилюк А.І.

представника позивача ОСОБА_1 (в режимі ВКЗ)

представника відповідача ( ОСОБА_2 ) ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та Приватного виконавця Білецького Ігоря Мироновича, за участю третьої особи: Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Гусака Романа Тадейовича про визнання постанови про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу та акту про передачу майна стягувачеві в рахунок погашення боргу недійсними, визнання свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,-

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Галицького районного суду м. Львова Юрківа О.Р. перебувала вказана цивільна справа.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 28.07.2023 року закрито провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та Приватного виконавця Білецького Ігоря Мироновича, за участю третьої особи: Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Гусака Романа Тадейовича про визнання постанови про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу та акту про передачу майна стягувачеві в рахунок погашення боргу недійсними, визнання свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в частині позовних вимог щодо визнання недійсними постанови про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу та акт про передачу майна стягувачеві в рахунок погашення боргу від 28.01.2020 року винесених приватним виконавцем Білецьким Ігорем Мироновичем.

Постановою Львівського апеляційного суду м. Львова від 18.04.2024 року апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Універсал Банк» задоволено. Ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 28 липня 2023 року скасовано і направлено справу для продовження розгляду до Галицкього райнного суду м. Львова.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 20.05.2024 року задоволено заяву про самовідвід головуючого судді Юрківа Олега Романовича у вказаній цивільній справі.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 23.05.2024 року (головуючий суддя Мироненко Л.Д.) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.

Позивачем на стадії підготовчого провадження подано до суду заяву про уточнення позовних вимог від 26.09.2024 року.

Позивач в підготовчому судовому засіданні просив прийняти уточнену позовну заяву до розгляду та не заперечив щодо закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Пащук А.І. в підготовчому судовому засіданні проти прийняття уточненої позовної заяви заперечував, оскільки, на його думку, представник позивача у такій заяві намагається одночасно змінити підставу та предмет позову, що заборонено цивільним процесуальним законодавством. Також, стороною позивача залучено до участі у справі в якості відповідача приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Гусака Романа Тадейовича, водночас, такий припинив нотаріальну діяльність, а тому останній не може бути учасником справи взагалі.

Крім того, представник відповідача подав до суду клопотання про залишення позову без руху, яке мотивував тим, що стороною позивача заявлено позовну вимогу про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень з індексним номером 52123713 від 04 травня 2020 року, прийняте приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Гусаком Романом Тадейовичем, та поновити право власності ОСОБА_4 на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 . При цьому, судовий збір за позовну вимогу майнового характеру про поновлення права власності на об`єкт нерухомості сплачено не було, що на його думку, відповідно до вимог ст. 187 ЦПК України є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Суд, вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, доходить переконання про наявність підстав для прийняття уточненої позовної заяви до розгляду та закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Щодо кола осіб у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, на момент постановлення судом ухвали про закриття провадження та перегляду зазначеної ухвали у суді апеляційної інстанції, учасниками справи було заявлено:

позивач - Акціонерне товариство «Універсал Банк»;

відповідачі - ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та приватний виконавець Білецький Ігор Миронович;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Гусак Роман Тадейович.

Після направлення апеляційним судом матеріалів вказаної цивільної справи для продовження розгляду до Галицького районного суду м. Львова, заяв чи клопотань про зміну кола осіб від представника позивача до суду не надходило.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Частиною першою ст. 42 ЦПК України встановлено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч.1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Згідно з п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд зазначає, що визначення кола учасників цивільної справи, в тому третіх осіб є правом сторони позивача.

З огляду на наведене, доводи сторони відповідача про недопустимість участі у справі третьої особи - Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Гусака Романа Тадейовича є безпідставними.

Щодо прийняття заяви про уточнення позовних вимог.

Виходячи з загальних положень ЦПК України підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, ЦПК України передбачає право позивача змінити предмет або підставу позову, необхідно чітко розуміти поняття й ознаки цих правових явищ. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Суд враховує правову позицію Верховного суду, викладену у постанові від 10.05.2023 року у справі № 723/1233/17 Верховний Суд вказав про те, що зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими; доповнення позовних вимог новими; вилучення деяких із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи, станом на момент постановлення судом ухвали про закриття провадження та перегляду зазначеної ухвали у суді апеляційної інстанції, позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» були викладені у наступній редакції:

-визнати недійсною постанову від 28.01.2020 р. про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу та Акт від 28.01.2020 р. про передачу майна стягувачеві в рахунок погашення боргу, складені приватним виконавцем Білецьким Ігорем Мироновичем;

-визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 527, видане 30.04.2020 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Гусак Р.Т.

-скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 52123713 від 04.05.2020 10:31:53, прийняте приватним нотаріусом Гусак Романом Тадейовичем, Львівський міський нотаріальний округ, Львівська обл. та поновити право власності ОСОБА_4 на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Відтак, стороною позивача лише здійснено редагування прохальної частини позову щодо немайнових вимог. Суд не вбачає у поданій представником позивача уточненій позовній заяві одночасної зміни підстав і предмету позову.

Уточнена позовна заява відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, що відповідно не перешкоджає у її прийнятті до провадження.

Щодо залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Як встановлено ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками. встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Згідно з ч.1 ст. 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оскільки представником позивача було здійснено лише редагування позовних вимог немайнового характеру без їх збільшення, нових позовних вимог заявлено не було, суд приходить до переконання про відсутність підстав залишення вказаного позову без руху у зв`язку із несплатою позивачем судового збору.

Крім того, суд враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), відповідно до якої «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Щодо призначення справи до судового розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 196 ЦПК України метою підготовчого засідання є виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження.

В ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній цивільній справі проведено підготовчі дії, передбачені статтями 189-199 ЦПК України: направлено копії ухвали про відкриття провадження у справі, копії заяв та копії доданих до них документів відповідачам, визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, вимог позивача та склад учасників судового процесу. Визначено обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів. Вчинено інші дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Обставин, що перешкоджали б призначенню справи до розгляду по суті, судом не встановлено.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно із п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Керуючись ст.ст. 189, 196-198, 200, 258, 260, 261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Прийняти до розгляду уточнену позовну заяву Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та Приватного виконавця Білецького Ігоря Мироновича, за участю третьої особи: Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Гусака Романа Тадейовича про визнання незаконною та скасування постанови про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу та акту про передачу майна стягувачеві в рахунок погашення боргу, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 16.09.2024 року та в подальшому розгляд справи здійснювати в межах уточнених позовних вимог.

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Пащука Артема Ігоровича про залишення позовної заяви без руху,- відмовити повністю.

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті в приміщенні Галицького районного суду м. Львова (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2, ІІ поверх) на 28 листопада 2024 року о 10 год. 00 хв.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що вони користуються процесуальними правами та повинні виконувати свої процесуальні обов`язки у відповідності до ст. ст. 43, 49 ЦПК України.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки «Судова влада України».

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л.Д. Мироненко