Провадження № 2/761/3240/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Коломійця А.Д.,

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представників відповідача - Марущак А.Р. ,

Заєць Ж.Ю. ,

Супрун В.П. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про прийняття уточненої позовної заяву представника позивача ОСОБА_5 - ОСОБА_1 у справі за позовом ОСОБА_5 до Міжнародної Федерації Товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця , що діє через Представництво Міжнародної Федерації Товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця у місті Києві про зобов`язання видати трудову книжку, стягнення середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 звернулась до суду з позовом до Міжнародної Федерації Товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця , що діє через Представництво Міжнародної Федерації Товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця у місті Києві про зобов`язання видати трудову книжку, стягнення середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди.

У своїй позовній заяві просила суд:

1) Зобов?язати Міжнародну Федерацію Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця , що діє через Представництво Міжнародної Федерації Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця у місті Києві повернути ОСОБА_5 її трудову книжку.

2) Стягнути з Міжнародної Федерації Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця , що діє через Представництво Міжнародної Федерації Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця у місті Києві на користь ОСОБА_5 середній заробіток за час затримки у видачі трудової книжки у розмірі - 1 012 821.10 грн.

3) Стягнути з Міжнародної Федерації Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця , що діє через Представництво Міжнародної Федерації Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця у місті Києві на користь ОСОБА_5 у відшкодування моральної шкоди 500 000 грн.

Ухвалою суду від 20 жовтня 2023 року було відкрито провадження у справі, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

26 квітня 2024 року на адресу суду надійшла уточнена позовна заява представника позивача ОСОБА_5 - ОСОБА_1 у справі за позовом ОСОБА_5 до Міжнародної Федерації Товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця, що діє через Представництво Міжнародної Федерації Товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця у місті Києві про зобов`язання видати трудову книжку, стягнення середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди.

В уточненій позовній заяві просили суд стягнути з Міжнародної Федерації Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця , що діє через Представництво Міжнародної Федерації

Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця у місті Києві(IFRC in Ukraine) на користь ОСОБА_5 загальну суму 3 712 048,46 гривень, з яких:

1) заборгованість по заробітній платі 184 065 гривень 26 коп. за період 01.04.2023 року по 26.05.2023 року;

2) середній заробіток 1 930 376,21 грн., за весь час затримки у видачі трудової книжки (період з 27.05.2023 по 28.12.2023 року);

3) середній заробіток 846 908,79 грн. за затримку розрахунку при звільненні (період з 29.12.2023 по 08.04.2024 року);

4) відшкодування за дні відпустки 250 698,2 грн. (період з 27.05.2023 року по 08.04.2024 року);

5) відшкодування моральної шкоди 500 000 грн.

У судовому засіданні представник позивача просив суд прийняти до розгляду уточнену позовну заяву.

У судовому засіданні представники відповідача щодо прийняття уточненої позовної заяви заперечували.

Дослідивши уточнену позовну заяву та матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 року у справі № 487/10128/14-ц.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому, при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01.11.2021 року у справі № 405/3360/17.

Як вбачається, первісно заявлені ОСОБА_5 позовні вимоги полягали в (1) зобов?язанні видати трудову книжку, (2) стягненні середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки та (3) відшкодуванні моральної шкоди (предмет позову) з підстав, нібито, несвоєчасної видачі трудової книжки з вини Відповідача (далі - Первісний позов).

Уточнений позов, у свою чергу, містить нові матеріально-правові вимоги, що у Первісному позові не заявлялися, разом із новими обставинами, що їх обґрунтовують, - тобто із новими предметом та, водночас, підставами позову, що обґрунтовується наступним.

Відповідно до усталеної судової практики зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом (зокрема, постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 року у справі № 924/1473/15 та постанова Верховного Суду від 15.10.2020 року у справі № 922/2575/19).

Так, як вбачається з позовної вимоги «2», викладеної в Уточненому позові, Позивачкою об?єднано між собою декілька окремих вимог про стягнення з Відповідача:

- заборгованості із заробітної плати в розмірі 184 065,26 грн за період з 01.04.2023 року по 26.05.2023 року (нова позовна вимога);

- середнього заробітку за весь час затримки видачі трудової книжки у розмірі 1 930 376,21 грн за період з 25.05.2023 року по 28.12.2024 року (первісно заявлена позовна вимога, водночас, Позивачем збільшено розмір вимог з урахуванням самостійно перерахованого ОСОБА_5 розміру заробітної плати);

- середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні у розмірі 846 908,79 грн за період з 29.12.2023 року по 08.04.2024 року (нова позовна вимога);

- відшкодування за невикористані дні відпустки у розмірі 250 698, 20 грн за період з 27.05.2023 року по 08.04.2024 року (нова позовна вимога);

- відшкодування моральної шкоди у розмірі 500 000 грн (первісно заявлена позовна вимога).

На обґрунтування наведених вище «уточнених позовних вимог», Позивачка стверджує, що нібито Відповідач безпідставно не провів перерахунок її заробітної плати та не збільшив її на 55,8 процентів, а відтак на момент звільнення з Позивачкою не було проведено повний розрахунок (виходячи з нового розміру заробітної плати), у зв?язку чим, остання має право вимагати виплату заборгованості по заробітній платі та середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку на підставі ст. 117 КЗпП України.

Суд зауважує, що первісно заявлений позов не обґрунтовувався невиплатою з вини роботодавця належних Позивачці сум у строки, визначені ст. 116 КЗпП, та не містив будь-яких заперечень щодо розміру виплачених Позивачці у день її звільнення сум та взагалі не був пов?язаний з невиплатою заробітної плати у встановленому порядку та розмірі.

При цьому, обґрунтовуючи вказану заяву, представник позивача посилається на п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, у якому передбачено право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

Проте, суд вважає, що «уточнені позовні вимоги», що викладені в Уточненому позові не можуть бути розцінені ані як збільшення або зменшення розміру позовних вимог (оскільки не пов?язані із первісними позовними вимогами щодо зобов?язання видати трудову книжки та стягнення коштів, пов?язаних із затримкою у видачі, підставами виникнення, обґрунтовуються різними доказами, не є основними та похідними), ані як реалізація права на зміну предмету або підстав позову.

За таких обставин, посилання представника позивача на норми п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України є безпідставними.

З огляду на зазначені норми процесуального права та правові висновки Верховного Суду, враховуючи, що представник позивача подав «уточнену» позовну заяву, що не передбачено процесуальним законом; заяв про збільшення розміру позовних вимог або про зміну підстав позову з дотриманням правил вчинення відповідних процесуальних дій позивачем не подано, у прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 49, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви представника позивача ОСОБА_5 - ОСОБА_1 у справі за позовом ОСОБА_5 до Міжнародної Федерації Товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця, що діє через Представництво Міжнародної Федерації Товариств Червоного Христа і Червоного Півмісяця у місті Києві про зобов`язання видати трудову книжку, стягнення середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди - відмовити та повернути уточнену позовну заяву заявнику.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 12 вересня 2024 року.

Суддя: