Справа № 308/7171/24
Провадження № 22-ц/4806/1013/24
У Х В А Л А

про визнання неподаною та повернення апеляційної скарги

15 листопада 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого: судді Джуги С.Д.,

суддів: Кожух О.А., Мацунича М.В.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 15 серпня 2024 року у складі судді Ємчука В.Е., у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання шлюбу недійсним,

в с т а н о в и в:

Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 15 серпня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання шлюбу недійсним відмовлено.

Додатковим рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 23 серпня 2024 року заяву ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат Шевченко Наталія Павлівна, про ухвалення додаткового рішення задоволено.

23 вересня 2024 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 15 серпня 2024 року у справі №308/7171/24.

В апеляційній скарзі апелянти зазначали, що предметом апеляційного оскарження є рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 15 серпня 2024 року, оскільки при задоволенні вимог скарги додаткове рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 23 серпня 2024 року автоматично втрачає юридичну силу. Разом з тим, в прохальній частині апелянти просять скасувати рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 15 серпня 2024 року та додаткове рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 23 серпня 2024 року.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 18 жовтня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишено без руху у зв`язку з тим, що її подано апелянтами як додаток до електронного документу «Апеляційна скарга», поданого через систему «Електронний суд», але сформовано не через систему «Електронний суд», а тому подана апелянтами апеляційна скарга є сканованою копією, яка не містить власноручного підпису особи, від імені якої вона подана, а саме позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Роз`яснено, що зазначений недолік повинен бути усунутий апелянтами шляхом подання на адресу апеляційного суду апеляційної скарги через систему «Електронний суд» або у паперовій формі з обов`язковим розміщенням особистого підпису особи (уповноваженої особи), від імені якої (яких) вона (скарга) подана. Додатки, які долучаються до документа, сформованого через систему «Електронний суд», що за своїм змістом мають містити власноручний підпис особи від імені якої вони подані, повинні містити сканований підпис.

На виконання вимог ухвали від 18 жовтня 2024 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, сформовану через систему «Електронний суд», яка підписана лише кваліфікованим електронним підписом ОСОБА_1 .

З приводу наведеного колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), який, зокрема, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства, визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права, повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, обов`язковість судового рішення неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункти 1, 2, 7, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Частина перша статті 44 ЦПК України вказує на те, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (частини перша та друга статті 48 ЦПК України).

Позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно (частина перша статті 50 ЦПК України).

Частиною першою статті 58 ЦПК України також визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до положень статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи, свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою (Частини перша та друга статті 62).

Так, частиною третьою статті 356 ЦПК України встановлено, що апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина третя статті 185 ЦПК України).

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника) (частини п`ята, шоста та восьма статті 43 ЦПК України).

Пунктами 26 та 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішення Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі Положення), визначено, що електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються. Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Пунктами 2.4 та 2.8 Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої наказом ДП «ЦСС» № 74-ОД від 22 серпня 2021 року (далі Інструкція) встановлено, що електронні документи у ЕС створюються із застосуванням вбудованого текстового редактору шляхом заповнення форм документів, передбачених цією Інструкцією, підписуються КЕП автора (авторів) та надсилаються засобами ЄСІТС. Дата та час підписання документа в ЕС, а також дата та час його надсилання автоматично зберігаються і не підлягають корегуванню.

Разом із цим Інструкцією визначено, що підписувач/підписувачі (рішення, судового рішення, іншого документу) особа або особи, які відповідно до норм законодавства мають підписати відповідний документ.

Також пунктами 2.9, 2.10, 2.11 та 2.13 Інструкції визначено, що користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства. Надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного. Довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення). Довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду. Довіреність в електронній формі дійсна до моменту її скасування довірителем або протягом строку, на який вона видана. При втраті чинності довіреності в електронній формі автоматично скасовуються також усі її похідні довіреності, що видані в порядку передоручення.

З матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга у даній справі первісно була подана двома позивачами - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , однак її було залишено без руху зв`язку з тим, що її подано апелянтами як додаток до електронного документу «Апеляційна скарга», поданого через систему «Електронний суд», але сформовано не через систему «Електронний суд», а тому подана апелянтами апеляційна скарга є сканованою копією, яка не містить власноручного підпису особи, від імені якої вона подана, а саме позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Разом з цим, на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 18 жовтня 2024 року до апеляційного суду через систему «Електронний суд» було подано апеляційну скаргу, сформовану через систему «Електронний суд», яка підписана лише кваліфікованим електронним підписом ОСОБА_1

Ні текст скарги, ні додані до неї документи не дають можливості стверджувати, що вона була підписана обома заявниками, чи ОСОБА_1 був уповноважений ОСОБА_2 на представництво його інтересів в суді апеляційної інстанції чи подання апеляційної скарги через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», від його імені також.

Аналогічний висновок наведений в ухвалі Верховного Суду від 16 жовтня 2024 року у справі №205/5446/24.

За таких обставин, оскільки подану апеляційну скаргу слід розглядати як цілісний документ, який було подано одразу двома позивачами, відтак надана на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 18 жовтня 2024 року апеляційна скарга не підписана апелянтами у відповідності до вимог ЦПК України.

Таким чином, недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 18 жовтня 2024 року, апелянтами не усунуто.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

З врахуванням того, що недоліки апеляційної скарги апелянтом не усунуто, відповідно до ст.ст.185, 357 ЦПК України, апеляційну скаргу слід визнати неподаною та повернути апелянтам.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 15 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання шлюбу недійсним визнати неподаною та повернути апелянтам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак протягом тридцяти днів може бути оскаржена до Верховного Суду.

Головуючий:

Судді: