Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-з/641/78/2024 Справа № 641/710/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2024 року Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі :

головуючого судді Чайка І.В.

за участю секретаря судового засідання Шумейко С.О.

розглянувши заяву представника третьої особи ОСОБА_1 адвоката Станіслав О.О. про забезпечення позову по цивільній справі № 641/710/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та стягнення грошової компенсації вартості майна та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Комінтернівського районного суду м. Харкова перебуває вищевказана цивільна справа.

09.12.2024 до суду надійшла заява представника третьої особи ОСОБА_1 адвоката Станіслав О.О. про забезпечення позову, в якій вона просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладання арешту на нерухоме майно реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101 однокімнатна квартира АДРЕСА_1 , в межах заявлених вимог у розмірі - 18000 (вісімнадцять тисяч ) доларів США, що еквівалентно 748 755,00 грн., та вжити заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони щодо вчинення реєстраційних дій, вчинення будь-яких дій, пов`язаних із здійсненням державної реєстрації змін щодо відчуження та розпорядження (переоформлення права власності та державної реєстрації прав) рухомого та нерухомого майна, належне ОСОБА_3 .

В обґрунтування своєї заяви представник третьої особи посилається на те, що ОСОБА_1 позичив грошові кошти в сумі 18 000 (вісімнадцять тисяч) доларів США своєму синові ОСОБА_2 та невістці ОСОБА_3 на покупку об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_2 для повної оплати суми Договору про участь у фонді фінансування будівництва житлового комплексу № ФФБ-3-П/6-1-Н від 31 травня 2021 року, після чого останні отримали відповідне свідоцтво. Згідно вказаного свідоцтва номер об`єкту інвестування - 3, поверх 1, кількість комнат -1, проекта загальна площа об`єкту інвестування - 101,8, кв.м. У підтвердження отримання позики ОСОБА_2 було складено розписку із зобов`язанням повернути грошові кошти за першою вимогою. Оскільки договір позики був укладений ОСОБА_2 в інтересах сім`ї, у ОСОБА_3 виникає солідарна відповідальність подружжя за борговими зобов`язаннями. Однак, ОСОБА_3 заперечує факт отримання грошових коштів, а ОСОБА_2 по першій вимозі запозичені грошові кошти не повернув. Враховуючи характер спору між подружжям, недобросовісної поведінки ОСОБА_3 з її заявами про заперечення щодо отримання позики у ОСОБА_1 та використання запозичених грошових коштів в інтересах сім`ї на оплату придбання майнових прав по Договору про участь у ФФБ № ФФБ-3-П/6-1-Н від 31 травня 2021 року, існує велика вірогідність того, що ОСОБА_3 будучи обізнана про солідарну відповідальність за заявленими борговим зобов`язанням, може вчинити дії з відчуження зареєстрованого за нею нерухомого майна. Тобто до вирішення спору вчинить дії, які унеможливлять поновлення прав ОСОБА_1 та виконання можливого судового рішення, а тому для гарантування виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог наявна необхідність у застосуванні заходів забезпечення позову.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, суд приходить до висновку про часткове її задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Крім того, заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обгрунтування необхідності забезпечення позову.

Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає в доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Окрім того, особа, яка подала заяву про забезпечення позову повинна довести адекватність засобу забезпечення позову.

У відповідності з положеннями ч. 1 ст. 150 ЦПК України одними із видів забезпечення позову є заборона вчиняти певні дії. При цьому, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

В своїй заяві про забезпечення позову представник предстаник третьої особи посилається на те, що невжиття заходів забезпечення позову може унеможливити виконання рішення суду та здійснити ефективний захист його порушених прав.

У відповідності з п.п. 3, 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених, зокрема, в постанові Верховного Суду від 25.09.2019 року по справі № 320/3560/18, заявником суду повинні бути надані відомості щодо конкретного індивідуально визначеного майна, яке належить відповідачу та щодо якого мають вживатись заходи забезпечення позову.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 07.12.2024 року, ОСОБА_3 належить квартира АДРЕСА_1 .

Виходячи з оцінки доводів заяви щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, з урахуванням розумності, обґрунтованості та співмірності вимог, суд приходить до висновку про необхідність застосування заходу забезпечення позову у вигляді заборони вчинення будь-яких дій, пов`язаних з відчуженням нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 149-153, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника третьої особи ОСОБА_1 адвоката Станіслав О.О. про забезпечення позову по цивільній справі № 641/710/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та стягнення грошової компенсації вартості майна та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - задовольнити частково.

Заборонити вчинення будь-яких дій, пов`язаних з відчуженням нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 .

В іншій частині заяви відмовити.

У зв`язку забезпеченням позову зустрічне забезпечення по справі не застосовано.

Ухвала суду набирає законної сили після її підписання суддею, але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає чинності після закінчення терміну на апеляційне оскарження, а у випадку її оскарження після розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо судового рішення за веб - адресою: http://reyestr.court.gov.ua/.

Суддя -І. В. Чайка