Справа № 727/3962/24
Провадження № 2/727/1011/24
У Х В А Л А

про залишення без руху заяви про збільшення позовних вимог

01 липня 2024 року м. Чернівці

Суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Бойко М.Є., розглянувши заяву представника позивача - адвоката Мельник С.Г. про збільшення позовних вимог по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського районного суду м.Чернівці перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, в якій позивач просить суд в порядку поділу спільного майна подружжя: визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку земельної ділянки, площею 0,0462 га, кадастровий №:19:004:1030, яка розташована в АДРЕСА_1 , згідно Договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого 15.07.2015 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Олійник М.І. за реєстровим №2488, НАН № 426312.

Ухвалою судді від 29.04.2024 року у вищевказаній справі відкрито спрощене позовне провадження .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 14 червня 2024 року здійснено перехід від розгляду справи в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя до її розгляду за правилами загального позовного провадження.

01.07.2024 року адвокат Мельник С.Г., яка діє в інтересах ОСОБА_1 ,подала до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій просить визнати право власності за позивачем ОСОБА_1 на 1/2 частку у праві власності на житловий будинок з господарськими спорудами, розташований на земельній ділянці, кадастровий N? :19:004:1030, за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Пунктом 3 частини 3 ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивачем не надано квитанцію про сплату судового збору з урахуванням збільшення ним розміру майнових вимог, а саме за вимогу про визнання права власності на 1/ 2 частину житлового будинку з господарськими спорудами, розташованого на земельній ділянці, кадастровий N? :19:004:1030, за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за позов майнового характеру, який подано фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 9 частини 1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості

Згідно ч.2 ст.176 ЦПК України, абз.1 ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Тобто, ціну позову (орієнтовну ціну позову) повинен самостійно визначити позивач. Лише у разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору визначає суд.

Оскільки заява ОСОБА_1 не містить інформації про вартість спірного майна суд позбавлений можливості визначити ціну позову та, відповідно, точний розмір судового збору за розгляд позовної вимоги про визнання право власності за позивачем ОСОБА_1 на 1/2 частку у праві власності на житловий будинок з господарськими спорудами, розташований на земельній ділянці, кадастровий N? :19:004:1030, за адресою АДРЕСА_1 . Доказів неможливості позивача визначити вартість цього майна суду не надано.

Так, документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Вказаний документ до матеріалів позовної заяви позивачем не надано.

При цьому доводи заяви про збільшення позовних вимог щодо визначення розміру судового збору після проведення експертизи не можуть бути взяті до уваги, оскільки відповідно до вимог ч.3 ст. 176 ЦПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Крім того, 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX.

З урахуванням внесених змін до процесуального закону, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно доЗакону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, підсистема Електронний суд - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Відповідно до ч.3ст.175 ЦПК Українипозовна заяваповинна містити: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положеньстатті 43цього Кодексу (ст.177 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу (ст.185 ЦПК України).

Адвокат Мельник С.Г. подала до суду заяву про збільшення позовних вимог без зазначення у ній відомостей про наявність чи відсутність у неї електронного кабінету, що не відповідає вимогам ЦПК.

Виходячи із зазначеного, позивачу необхідно зазначити ціну позову в частині позовної вимоги про поділ житлового будинку з господарськими спорудами, розташованого на земельній ділянці, кадастровий N? :19:004:1030, за адресою АДРЕСА_1 , яку слід визначити на підставі звіту про оцінку майна, який відповідатиме вимогам Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» , та сплатити судовий збір за подання ним заяви про збільшення позовних вимог, виходячи з ціни позову, а також представнику позивача слід надати відомості про наявність чи відсутність у неї електронного кабінету .

Керуючись положеннями ст. ст. 175-177, 185, 193-194, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява про збільшення позовних вимог вважається неподаною та повертається позивачу.

Копію цієї ухвали направити позивачу та його представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бойко М.Є.