Провадження № 2-с/638/195/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2024 року суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 28 серпня 2024 року по справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком, -

встановив:

Адвокат Константинова Ганна Вікторівна звернулась до Дзержинського районного суду м.Харкова в інтересах ОСОБА_1 із заявою, в якій просить скасувати судовий наказ по справі № 638/14009/24, виданий 28 серпня 2024 року Дзержинським районним судом м.Харкова про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта» заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком за період з 01 лютого 2022 року до 30 червня 2024 року у розмірі 10224,27 гривень та судового збору у розмірі 302,80 гривень.

Оглянувши матеріали заяви вважаю, що таку слід повернути заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини 5 статті 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Судом встановлено, що 28 серпня 2024 року Дзержинським районним судом м.Харкова виданий судовий наказ по справі № 638/14009/24 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта» заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком за період з 01 лютого 2022 року до 30 червня 2024 року у розмірі 10224,27 гривень та судового збору у розмірі 302,80 гривень.

Зі змісту заяви про скасування судового наказу вбачається, що копія судового наказу боржником до теперішнього часу не отримана, про його існування боржнику стало відомо з реєстру судових рішень.

Однак, доказів неотримання боржником судового наказу матеріали справи не містять, натомість в матеріалах справи міститься копія судового наказу, який просить заявник скасувати.

Як вбачається з матеріалів заяви про скасування судового наказу така є неналежно оформленою, оскільки до неї не долучено клопотання про поновлення пропущеного строку, так як вищезазначена заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою статті 170 ЦПК України.

Згідно з ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (статті 55 Конституції України).

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 листопада 2021 року 2019 у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21) зазначила, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Частиною 2 статті 171 ЦПК України передбачено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Оскільки, заявник пропустив процесуальний строк звернення до суду, враховуючи відсутність клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу та відсутність обґрунтованих та об`єктивних доказів поважності причини пропуску строку звернення до суду, заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, на підставі ч.6 ст.170 ЦПК України, слід повернути заявнику.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.126, 170, 171, ЦПК України, суд,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 28 серпня 2024 року по справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Формула Комфорта» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком, - повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Головуючий суддя: Д.В.Цвірюк