Справа №293/963/24
Провадження № 2/293/419/2024
УХВАЛА

25 червня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглядаючи позовну заяву

1. ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 )

2. ОСОБА_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 )

до Черняхівської селищної ради (адреса місця знаходження: майдан Рад 1, селище Черняхів Житомирський район Житомирська область, 12301)

про визнання права вланості на будинок в порядку спадкування

ВСТАНОВИВ:

20.06.2024 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовною заявою до Черняхівської селищної ради про визнання права власності на будинок в порядку спадкуванняза змістом якої просять:

визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності в (одній другій) частці на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 156,1 кв.м., житловою площею 44, 2 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 ;

визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності в (одній другій) частці на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 156,1 кв.м., житловою площею 44, 2 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 .

Вивчивши матеріали позовної заяви суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того подана позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Статтею 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

За статтею 60 ЦПК України представником в суді може бути адвокат або законний представник.

Виключенням є спори, що виникають з трудових відносин та малозначні справи, де представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років та має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Конституція України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно з п. 3 ст. 131-2 Коституції України, яка набрала чинності 30 вересня 2016 року відповідно до Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» № 1401-VIII від 02 червня 2016 року, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Водночас, згідно ст. 131-2 Конституції України, Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

За п.п. 11 п. 16-1 Перехідних положень Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01 січня 2019 року.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

За приписами 1 ст. 12 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

В цивільному процесі повноваження адвоката як представника підтверджуються в порядку частини 4 статті 62 ЦПК України виключно довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Так, згідно із частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Тобто документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

З дослідженої судом позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що позовна заява підписана ОСОБА_2 , зокрема, як представником ОСОБА_1 на підтвердження повноважень якого до позовної заяви додана копія нотаріально посвідченої довіреності фізичної особи.

Водночас, жодних відомостей, які вказували б на те, що особа, яка підписала від імені позивача ОСОБА_1 є адвокатом (зазначення у довіреності, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, договір про правничу допомогу) до позову не надані.

Враховуючи предмет позову суд зазначає, що в дана категорія справ відноситься до тих, що розглядаються в порядку загального позовного провадження, що у свою чергу виключає представництво позивача ОСОБА_1 за довіреністю будь-якою особою, яка досягла вісімнадцяти років та має цивільну процесуальну дієздатність і не є адвокатом, що регламентує ч.2 ст. 60 ЦПК України.

Суд звертає увагу, що позов від позивачів підписаний лише ОСОБА_2 .

З огляду на вищевикладене, вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що позовна заява подана та підписана особою, яка не надала суду належні документи наявності у представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 повноважень адвоката на звернення із позовною заявою до суду від імені та в інтересах позивач-1, що є підставою для повернення заяви позивачам відповідно до положень норм п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись п. 1 ч.4 ст.185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Черняхівської селищної ради про визнання права вланості на будинок в порядку спадкування повернути позивачам на підставі п. 1 ч.4 ст. 185 ЦПК України.

2. Копію ухвали про повернення позовної заяви, надіслати позивачу ОСОБА_2 разом із позовною заявою та доданими до неї додатками.

3. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/.

Ухвала складена та підписана: 25.06.2024

Суддя Людмила ЛОСЬ