справа № 462/4145/24
УХВАЛА

21 червня 2024 року Суддя Залізничного районного суду м. Львова Боровков Д.О., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 та представника відповідача ОСОБА_2 про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження та заяву представника відповідача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача подав до суду позов, у якому просить визнати квартиру за адресою: АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_4 та ОСОБА_1 та в порядку її поділу визнати за позивачем право власності на 1/2 частки цієї квартири та стягнути судові витрати.

21 травня 2024 року ухвалою Залізничного районного суду м. Львова справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а відповідачеві було запропоновано подати до суду заяву із обґрунтованим запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов по вказаній справі.

19 червня 2024 року представник відповідача ОСОБА_2 подав до суду заяву про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження та заяву про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 , оскільки він являється сином сторін та зареєстрований у спірній квартирі, жодної власності він не має, а зазначена квартира є єдиним місцем його проживання.

19 червня 2024 року ОСОБА_3 подав до суду заяву про залучення його до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, оскільки він зареєстрований у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , яка є його єдиним місцем проживання, а відтак прийняття рішення у даній справі буде впливати на його право на житло.

20 червня 2024 року відповідач ОСОБА_1 подала до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначила, що просить здійснити про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження, а також залучити до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 .

Вивчивши заяви, оглянувши матеріали справи, суд прийшов до висновків, що такі не підлягають до задоволення, з огляду на наступне.

Частинами 2, 4 - 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Представник позивача звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Представник відповідача ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_1 просять здійснити перехід до розгляду даної справи у порядку загального позовного провадження з покликанням на те, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 була придбана за особисті кошти відповідача, що можуть підтвердити свідки. Відповідачем було відкрито депозитний рахунок в іноземній валюті у ПАТ «Банк Форум», де зберігались її кошти, за які було придбано вказану квартиру. Окрім цього, адвокатом було подано ряд запитів до банківських установ про наявність банківських рахунків відповідача.

Дослідивши зміст вищевказаних заяв представника відповідача та відповідача, судом було встановлено, що заявлені позовні вимоги стосуються вимог, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження, при цьому жодних доказів на підтвердження доводів зазначених у заявах представником відповідача та відповідача не надано, що свідчить про відсутність підстав для задоволення заяв.

Згідно з ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі судом враховані обставини справи, які є необхідними для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Справа відноситься до категорії справ, при розгляді яких суд може відмовити стороні у клопотанні про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідно до ч. 6 ст. 279 ЦПК, а тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання відповідача.

За таких обставин, у задоволенні заяв представника відповідача ОСОБА_2 та відповідача ОСОБА_1 про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження слід відмовити, а розгляд справи проводити у письмовому провадженні за наявними у справі матеріалами.

Щодо заяв про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, вважаю, що такі задоволенню також не підлягають, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 53 Цивільного процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін, їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права та обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Тобто, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору це особи, які вступають у вже розпочатий процес, якщо рішення по справі може вплинути на їх права або обов`язки по відношенню до однієї із сторін. Оскільки третя особа не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, то метою її участі в чужій справі (процесі) є захист не суб`єктивного права, а свого юридичного інтересу. Іншими словами, об`єктом судового захисту для третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, виступає охоронюваний законом інтерес, який, як правило, носить цивільно-правовий характер.

Відтак необхідною умовою для залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору є вплив рішення у справі на її права та обов`язки.

Виходячи з предмету спору та суб`єктного складу сторін, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, оскільки суб`єктом звернення не доведено підстав для залучення даної особи у процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, та яким чином ухвалене в майбутньому рішення суду безпосередньо впливає на права чи обов`язки цієї особи щодо однієї із сторін у справі.

Так, з матеріалів цивільної справи вбачається, що предметом спору у даній цивільній справі є поділ спільного майна подружжя шляхом визнання квартири спільною сумісною власністю та визнання права власності позивача на частку у квартирі.

У клопотаннях представник відповідача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 просять залучити ОСОБА_3 до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, оскільки квартира за адресою: АДРЕСА_1 є єдиним місцем його проживання.

Відповідно до ст. 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Виходячи з предмету спору та з урахуванням вимог ст.54 ЦПК України щодо наслідків незалучення у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, суд не знаходить підстав для залучення ОСОБА_3 до участі у справі в якості третьої особи, який не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, оскільки предметом спору є поділ спільного майна подружжя шляхом визнання квартири спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності позивача на частку у квартирі, а тому відсутні підстави вважати, що ухвалення в майбутньому судового рішення, яке стосується предмету спору, безпосередньо впливатиме на права та обов`язки ОСОБА_3 , оскільки поділ майна між сторонами ніяким чином не позбавить їх сина можливості користуватися вказаною квартирою у подальшому, що виключає вирішення питання про його залучення до участі у справі у якості третьої особи.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 53,54 274 - 279 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволені заяви відповідача ОСОБА_1 та представника відповідача ОСОБА_2 про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження та заяви представника відповідача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

Оригінал ухвали.