ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1179/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі

головуючої судді Шаповалової К.В.

за участі секретаря судових засідань Давидюк В.О.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду за адресою: місто Київ, вулиця Олександра Кошиця, 5а в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В:

21 грудня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

В обгрунтування позовної заяви позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його цивільна дружина - ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина, до якої входить квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач звернувся до Шістнадцятої київської нотаріальної квартири із заявою про прийняття спадщини. Також до нотаріальної контори звернулася подруга померлої - ОСОБА_2 , яка мала намір вступити в спадщину на підставі заповіту складеного на її користь ОСОБА_3 11 січня 2020 року. Враховуючи те, що ОСОБА_3 останні роки перед смертю хворіла, позивач допускає, що підписуючи даний заповіт ОСОБА_3 не повною мірою усвідомлювала значення своїх дій, а тому просить суд визнати заповіт складений ОСОБА_3 11 січня 2020 року недійсним.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 грудня 2022 року цивільну справу № 753/16119/22 передано судді Шаповаловій К.В.

27 січня 2023 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання позивача.

07 лютого 2023 року до суду від Гладковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області надійшла інформація стосовно зареєстрованого місця проживання відповідача.

Ухвалою суду від 13 лютого 2023 року відкрито провадження у справі та вирішено слухати справу в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання на 04 квітня 2023 року на 10:00 год.

Ухвалою суду від 04 квітня 2023 року було задоволено клопотання представника позивача та витребувано від Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи № 539/2022, заведену щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Підготовче засідання було відкладено на 12 травня 2023 року на 10:00 год.

18 квітня 2023 року до суду, на виконання вимог згаданої ухвали, надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 539/2022, заведена щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Підготовче засідання призначене на 12 травня 2023 року було відкладено на 13 липня 2023 року за клопотанням представника позивача.

Підготовче засідання 13 липня 2023 року було відкладено на 20 вересня 2023 року за клопотанням представника позивача для надання часу врегулювання питання у досудовому порядку.

Підготовче засідання 20 вересня 2023 року було відкладено на 12 жовтня 2023 року за письмовим клопотанням представника позивача від 19 вересня 2024 року.

Підготовче засідання 12 жовтня 2024 року було відкладено на 24 листопада 2023 року за письмовим клопотанням представника позивача від 9 довтня 2023 року.

Ухвалою суду від 24 листопада 2023 року було задоволено клопотання представника позивача про витребування від Державної наукової установи "Науково-практичний центр профілактичної та клінічної медицини" Державного управління справами, належним чином завірену копію історії хвороби ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Підготовче засідання у справі було відкладено на 30 січня 2024 року на 10:00 год.

26 грудня 2023 року до суду від Державної наукової установи "Науково-практичний центр профілактичної та клінічної медицини" Державного управління справами, надійшли витребувані документи.

Підготовче засідання призначене на 30 січня 2024 року було відкладено за клопотання представника позивача на 29 лютого 2024 року на 10:00 год.

Підготовче засідання призначене на 29 лютого 2024 року було відкладено за клопотанням представника позивача на 26 березня 2024 року на 11:00 год.

25 березня 2024 року до суду від представника позивача надійшли клопотання про зупинення провадження у справі та про відкладення підготовчого засідання призначеного на 26 березня 2024 року.

Підготовче засідання призначене на 26 березня 2024 року було відкладено за клопотанням представника позивача на 26 квітня 2024 року на 11:00 год.

У підготовче засідання призначене на 26 квітня 2024 року з`явилася представник позивача- адвокат Левчишина О.В., яка не підтримала заяву про зупинення провадження у справі, оскільки судом було повернуто їй позовну заяву, до розгляду якої вона хотіла зупинити провадження у цій справі. Крім того, представник позивача подала до суду заяву про затвердження мирової угоди та мирову угоду, укладену між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , просила суд затвердити мирову угоду. Підготовче засідання було відкладено на 27 травня 2024 року на 10:30 год. за клопотанням представника позивача про надання часу на досудове врегулювання спору.

Підготовче засідання призначене на 27 травня 2024 року було відкладено за клопотанням представника позивача на 18 липня 2024 року на 14:30 год.

У підготовче засідання призначене на 18 липня 2024 року з`явилися представник позивача та відповідач. У підготовчому засіданні представник позивача не підтримала заяву про затвердження мирової угоди та підготовче засідання було відкладено на 10 вересня 2024 року на 10:00 год для надання сторонам часу на врегулювання спору у позасудовому порядку.

Підготовче засідання призначене на 10 вересня 2024 року було відкладено на 10 жовтня 2024 року на 09:30 год, у зв`язку із неявкою учасників справи.

У підготовче засідання призначене на 10 жовтня 2024 року учасники справи не з`явилися. Від представника позивача знову надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю адвоката з`явитися у судове засідання у зв`язку із перебуванням у відпустці, необхідність якої обумовлена станом здоров`я (доказів поважності неявки у підготовче засідання суду не надано). Причини неявки відповідача суду невідомі, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначається у рішенні Європейського суду з прав людини у справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України", сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 1 частини другої статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи, що представником позивача протягом всього часу підготовчого провадження у справі 12 разів подавались клопотання про відкладення розгляду справи, з урахуванням того, що дати підготовчих засідань погоджувались із представником позивача, з огляду на те, що позивачем та його представником з 24 листопада 2023 року не вчиняються жодні дії, які стосуються предмета доказування у зазначеній справі, зважаючи на те, що судом щонайменше тричі надавався час сторонам вирішити питання у досудовому порядку, суд не вбачає у діях позивача та його представника зацікавленості у розгляді справи та у найшвидшому її вирішенні, та наголошує на тому, що справа перебуває на стадії підготовчого провадження більше ніж півтора роки. З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для чергового відкладення підготовчого засідання, визнає повторну неявку позивача та його представника у підготовче засідання неповажною та вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 200, 257, 260, 261 та 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Шаповалова К.В.