ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2024 року

м. Київ

справа № 642/8277/21

провадження № 61-3757св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І.,

учасники справи:

позивач - Харківська міська рада,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - Департамент реєстрації Харківської міської ради,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Харківської міської ради на ухвалу Київського районного суду м. Полтави від 27 вересня 2023 року у складі судді Миронець О. К. та постанову Полтавського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року у складі колегії суддів: Дорош А. І., Лобова О. А., Триголова В. М.,

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2021 року Харківська міська рада звернулась з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Департамент реєстрації Харківської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення. Просила визнати ОСОБА_1 таким, що втратив право користування кімнатою житловою площею 19,8 кв. м в квартирі АДРЕСА_1 .

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 27 вересня 2023 року, яка залишена без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року, цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, третя особа - Департамент реєстрації Харківської міської ради, залишено без розгляду.

Судові рішення мотивовані тим, що в судові засідання, які призначалися 17 серпня 2023 року, 27 вересня 2023 року позивач Харківська міська рада свого представника не направляли, хоча належним чином були повідомленні про місце, дату та час судового засідання, тому відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України позовну заяву слід залишити без розгляду.

Доводи апеляційної скарги про те, що судова повістка про виклик у судове засідання надійшла до Харківської міської ради 23 вересня 2023 року, тобто з порушенням вимог статті 128 ЦПК України, яка передбачає вручення судової повістки не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, про що свідчить штамп вхідного номера Департаменту діловодства, тому у представника Харківської міської ради була відсутня можливість скористатися, передбаченим статтею 212 ЦПК України, правом брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, апеляційний суд відхилив, вказавши, що ці доводи не є підставою для скасування законної і обґрунтованої ухвали суду першої інстанції, оскільки згідно з пунктом 1 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку. Як зазначалося вище, судова повістка на 27 вересня 2023 року вручена 23 серпня 2023 року особисто відповідальній особі позивача, із зазначенням її прізвища, що засвідчено печаткою Укрпошти з відбитком дати 23 серпня 2023 року (а. с. 52). Ця розписка є доказом належного вручення судової повістки, законодавець не пов`язує дату вручення судової повістки з датою реєстрації її вхідного номера Департаментом діловодства міської ради. Розписки про вручення повісток на 17 серпня 2023 року та на 27 вересня 2023 року є аналогічними за реквізитами щодо їх вручення позивачу, при цьому, колегія суддів звернула увагу, що, отримання повістки на 17 серпня 2023 року позивачем не заперечується.

Доводи апеляційної скарги про те, що у позивача із-за не вручення судової повістки за п`ять днів до засідання була відсутня можливість скористатися, передбаченим статтею 212 ЦПК України, правом брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, колегія суддів вважала необґрунтованими, оскільки електронний варіант ухвали суду першої інстанції від 16 червня 2023 року про призначення справи до судового засідання на 17 серпня 2023 року розміщено в мережі Інтернет за адресою: https://ki.pl.court.gov.ua. та відповідно оприлюднено. Позивач як ініціатор позову мав можливість ознайомитися з нею та відповідно завчасно подати заяву про участь у справі у режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Доводи апеляційної скарги про значний кадровий дефіцит та надмірне трудове навантаження, викликане великою кількістю судових справ, що розглядаються за участю Харківської міської ради та її виконавчих органів, колегія суддів відхилила, оскільки вони не спростовують висновок суду першої інстанції та не є поважною причиною неявки представника позивача у судові засідання.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

У березні 2024 року Харківська міська радаподала касаційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Київського районного суду м. Полтави від 27 вересня 2023 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, судові витрати покласти на відповідача.

Касаційна скарга мотивована тим, що:

суди залишили поза увагою, що Харківську міську територіальну громаду включено до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії (території можливих бойових дій) (з 15 вересня 2022 року). 02 березня 2022 року російські військові вчинили обстріл у бік будівлі Харківської міської ради, внаслідок чого виникла руйнація будівель розташованих поблизу будівлі та безпосередньо повна або часткова руйнація конструкцій у службових приміщеннях Харківської міської ради. ОСОБА_2 , який здійснював самопредставництво Харківської міської ради у справі, перебуває на військовій службі. Самопредставництво Харківської міської ради здійснюється через представників юридичного департаменту, на який покладено надмірне трудове навантаження, викликане, зокрема, великою кількістю судових справ, що розглядаються за участю Харківської міської ради та її виконавчих органів. Відповідно до листа Департаменту діловодства від 16 лютого 2024 року № 65/0/26-24, судова повістка на 27 вересня 2023 року була вручена представнику Харківської міської ради 23 серпня 2023 року, але зареєстрована у порядку черги реєстрації накопичених судових повісток 23 вересня 2023 року у суботу за № 16839/0/3-23 та передана під запис в журналі видачі кореспонденції департаментам, управлінням та відділам Харківської міської ради у понеділок 25 вересня 2023 року. З урахуванням викладеного, на думку позивача, суд першої інстанції у надскладних умовах воєнного стану не забезпечив право позивача на справедливий суд, дотримання принципу верховенства права;

суди не врахували, що Харківська міська рада надала всі докази в обґрунтування позовних вимог, а отже у суду першої інстанції були відсутні підстави застосування частини п`ятої статті 223 ЦПК України, оскільки нез`явлення сторін не перешкоджало вирішенню спору. В оскарженій ухвалі судом першої інстанції не зазначено обставин, які б перешкоджали розгляду справи у зв`язку із неявкою сторін.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 29 березня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків.

Ухвалою Верховного Суду від 01 травня 2024 року поновлено Харківській міській раді строк на касаційне оскарження ухвали Київського районного суду м. Полтави від 27 вересня 2023 року та постанови Полтавського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року, відкрито касаційне провадження у справі, витребувано справу з суду першої інстанції.

У травні 2024 року матеріали цивільної справи № 642/8277/21 надійшли до Верховного Суду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 01 травня 2024 рокузазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження, оскільки касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України (порушення норм процесуального права).

Позиція Верховного Суду

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держав (частина перша статті 2 ЦПК України).

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (пункт 2 частини третьої статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (див., зокрема, постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20 травня 2021 року у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18 серпня 2021 року у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

У справі, що переглядається:

ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 16 червня 2023 року справу призначено до судового розгляду на 17 серпня 2023 року;

представник позивача був повідомлений про розгляд справи на 17 серпня 2023 року - 26 червня 2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення (а. с. 42);

в судове засідання, призначене на 17 серпня 2023 року позивач не з`явився (а. с. 47);

розгляд справи було призначено на 27 вересня 2023 року;

представник позивача був повідомлений про розгляд справи на 27 вересня 2023 року - 23 серпня 2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 52);

в судове засідання призначене на 27 вересня 2023 року позивач повторно не з`явився;

правове значення при залишенні позову без розгляду у зв`язку з повторною не явкою позивача має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача;

таким чином, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, за відсутності вимоги позивача про розгляд справи без участі його представника, зробив правильний висновок про наявність підстав для залишення позову Харківської міської радибез розгляду, оскільки матеріали справи містять докази належного повідомлення позивача про судові засідання, які були призначені на 17 серпня 2023 рокута на 27 вересня 2023 року.

Доводи касаційної скарги про те, що судами не враховано, що Харківською міською радою було надано всі докази в обґрунтування позовних вимог, а отже у суду першої інстанції були відсутні підстави застосування частини п`ятої статті 223 ЦПК України, оскільки нез`явлення сторін не перешкоджало вирішення спору, колегія суддів відхиляє, оскільки позивачем не було подано заяву про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до частини другої статті 410 ЦПК України не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржені судові рішення ухвалені з додержання норм матеріального і процесуального права. Таким чином, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржені судові рішення - без змін.

Оскільки судові рішення підлягають залишенню без змін, судові витрати, понесені на сплату судового збору за подання касаційної скарги, покладаються на особу, яка її подала.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Полтави від 27 вересня 2023 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

П. І. Пархоменко