Справа № 369/5726/22
Провадження № 2-о/369/14/24
РІШЕННЯ

Іменем України

09.10.2024 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

при секретарі судового засідання Безкоровайній М.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу № 369/5726/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Вишнева міська територіальна громада Бучанського району Київської області, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

06.07.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, в якій просив суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що він ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) є рідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим виконавчим комітетом Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області від 17 січня 2022 року, актовий запис № 20.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої серед іншого входить частина будинку за адресою: АДРЕСА_2 (раніше, до зміни територіального розподілу в АДРЕСА_3 ) та земельна ділянка для обслуговування вказаного будинку.

Рішенням Крюківщинської сільської ради Київської області від 03.03.2016 року № 20/57 «Про перейменування назв вулиць в селі Крюківщина Києво-Святошинського району Київської області» вирішено перейменувати вулицю «Будьоного» на вулицю «Сахравська».

Довідкою № 685 від 29.03.2019 року, виданою Крюківщинською сільською радою Київської області підтверджується, що у зв`язку з впорядкуванням адресних номерів по АДРЕСА_1 , адресний номер «46» житлового будинку по вказаній вулиці, змінений на адресний номер « НОМЕР_3 » та присвоєно адресу: АДРЕСА_2 .

Заявник вказує, що спадкоємцем після померлої є він ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У відповідності до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід, як з боку батька, так і збоку матері.

Чоловіка та дітей ОСОБА_3 не мала, батьки спадкодавці померли, відповідно особи, які б могли бути спадкоємцями першої черги спадкування згідно ст. 1261 ЦК України відсутні.

Крім того, заявник зазначає, що його батько та батько ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим Крюківщинською сільською радою Київської області від 23.03.1985 року.

Мати спадкодавиці ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , виданим Крюківщинською сільською радою Києво-Святошинського району Київської області.

Заявник зауважував, що він та ОСОБА_3 не є повнорідними братом та сестрою, оскільки мають різних матерів.

Заповіт ОСОБА_3 за свого життя не склала, тому на переконання заявника він є єдиним спадкоємцем.

Бажаючи прийняти спадщину після своєї сестри, заявник звернувся до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьова Івана Сергійовича із заявою про прийняття спадщини.

08.02.2022 року на підставі поданої заяви ОСОБА_1 приватним нотаріусом було заведено спадкову справу № 20/2022.

Однак, в результаті перевірки документів отриманих від спадкоємця, нотаріус надав заявнику «лист-роз`яснення» за № 604/02-14 від 21.06.2022 року, яким повідомив, що при вивчені документів виявилося, що ОСОБА_1 не надав документів, які б підтверджували факт родинних відносин між ним та його сестрою ОСОБА_3 . Також, роз`яснено про можливість вирішення даного питання в судовому порядку, шляхом встановлення факту родинних відносин на підставі рішення суду.

11.07.2023 року ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Ковальчук Л.М. постановлено відкрити провадження справі. Розгляд справи провести в порядку окремого провадження. Витребувати від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Київській області Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином засвідчену копію витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження якої: Україна, Київська обл., с. Крюківщина. Витребувати від приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьова Івана Сергійовича (08134, Київська обл., Бучанський район, м. Вишневе, вул. Л. Українки, 74-А, приміщення 188) належним чином засвідчену копію спадкової справи № 20/2022, що була заведена після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

23.08.2023 року приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович через канцелярію суду зареєстрував копію спадкової справи № 20/2022 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 .

23.08.2023 року провідний спеціаліст відділу юридичного забезпечення виконавчого комітету Вишневої міської ради Ганна Золотарьова через канцелярію суду зареєструвала лист, в якому просила суд здійснювати розгляд справи за відсутності заінтересованої особи за наявними в справі матеріалами.

31.08.2023 року в.о. начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Київській області Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) через канцелярію суду на вимогу ухвали суду від 11.07.2023 року зареєстровано повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 1 від 18.08.2022 року, згідно якого виявлено актовий запис № 50 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складений 16.12.1947 року виконавчим комітетом Крюківщинської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, батьком якої є ОСОБА_5 , матір`ю ОСОБА_4 .

12.10.2023 року представником заявника через канцелярію суду зареєстровано клопотання про долучення до матеріалів справи копій документів, а саме копію свідоцтва про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та експертний висновок № 056/662-n/1 від 29.07.2022 року.

19.10.2023 року протокольною ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Ковальчук Л.М. постановлено залучити до участі у справі в якості заінтересованої особи ОСОБА_2 .

Згідно розпорядження в.о. керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Дяченка В.В. щодо повторного автоматичного розподілу справи № 332 від 04.10.2023 року та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 04.10.2023 року, який проведений, у зв`язку з припиненням повноважень судді Ковальчук Л.М. в провадження судді Дубас Т.В. надійшла цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Вишнева міська територіальна громада Бучанського району Київської області, про встановлення факту родинних відносин.

04.10.2023 року ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В. постановлено прийняти до розгляду цивільну № 369/5726/22.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутньої Н.О. № 590 від 19.06.2024 року щодо повторного автоматичного розподілу справи № 369/5726/22 та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 19.06.2024 року у зв`язку з мобілізацією головуючого судді Дубас Т.В. вказану справу передано на розгляд судді Янченку А.В.

20.06.2024 року ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченка А.В. постановлено прийняти до розгляду цивільну № 369/5726/22.

09.10.2024 року заявник та заінтересовані особи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином.

09.10.2024 року представник заявника ОСОБА_1 адвокат Папазова Г.А. через канцелярію суду зареєструвала заяву, в якій просила суд здійснювати розгляд справи у її та заявника відсутності. Просила заяву про встановлення факту родинних відносин задовольнити у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. ч. 4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України).

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

У відповідності до вимог ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим виконавчим комітетом Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області від 17.01.2022 року, актовий запис № 20.

Батько та батько ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим Крюківщинською сільською радою Київської області від 23.03.1985 року.

Мати спадкодавиці ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , виданим Крюківщинською сільською радою Києво-Святошинського району Київської області.

Згідно із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 1 від 18.08.2022 року, виявлено актовий запис № 50 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складений 16.12.1947 року виконавчим комітетом Крюківщинської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, батьком якої є ОСОБА_5 , матір`ю ОСОБА_4 .

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_6 від 16.12.1947 року вбачається, що ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 , батьком якої є ОСОБА_5 , матір`ю ОСОБА_4 .

Згідно експертного висновку № 056/662-n/1 від 29.07.2022 року вбачається, що записи особового імені та похідних форм по батькові українською мовою ОСОБА_7 (свідоцтво про народження, записи ОСОБА_6 , батько ОСОБА_5 ) й ОСОБА_8 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_3 , паспорт громадянина України, запис ОСОБА_9 ) та російські записи ОСОБА_10 (свідоцтво про смерть, запис російською мовою ОСОБА_11 ) й ОСОБА_12 (паспорт громадянина України, запис російською мовою ОСОБА_13 ) у документах наданих для експертизи є ідентичними.

Суб`єктний склад сімейно-правових відносин є надзвичайно різноманітним. Зокрема безпосередню участь у даних стосунках вправі взяти ті чи інші особи, одними з яких, наприклад, є рідні брати та сестри.

Чинне законодавство передбачає відповідну класифікацію таких суб`єктів. Скажімо у відповідності до норми, яка закріплена в ч. 2 ст. 26 СК України, рідні брати і сестри поділяються на: а). повнорідних; б). неповнорідних.

Тому, виходячи з наведених доводів взятих з матеріалів справи № 369/5726/22, суд дійшов висновку, що дійсно ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) є рідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності не оспорюваних прав.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або паспорті.

Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Встановлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих немайнових чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

Юридичні факти можуть бути встановленні лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. Якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Тобто, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та іншої мети - ні.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності не оспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України).

Перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, визначено в ст. 315 ЦПК України.

За нормою ч. 2 ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

У п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 10.04.2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18).

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи за заявою фізичних осіб про встановлення фактів, якщо встановлення фактів не пов`язується із наступним вирішенням спору про право, і чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Згідно положення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року, відповідно суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), які містяться у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Європейський суд з прав людини вказав що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006 року). Оскаржені судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.

Враховуючи вищенаведене та приймаючи до уваги те, що встановлення факту родинних відносин породжує для заявника юридичні наслідки, а також те, що чинним законодавством не передбачено іншого порядку встановлення даного факту, і заявник у зв`язку з цим не має іншої можливості встановити зазначений вище юридичний факт та отримати підтверджуючий його документ, який буде юридично значимим для всіх установ та організацій на території України та за її межами, та враховуючи те, що в судовому засіданні знайшли підтвердження обставини, на які посилається заявник, дані докази повністю узгоджуються з його заявою, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що зазначений факт родинних відносин, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) є рідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 знайшов своє підтвердження у судовому засіданні і його встановлення необхідно заявнику для оформлення своїх спадкових прав, які іншим шляхом встановити неможливо, а відтак заява підлягає задоволенню повністю.

Керуючись ст. ст. 258-259, 263-265, 268, 293, 300 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Вишнева міська територіальна громада Бучанського району Київської області, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) є рідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 09.10.2024 року.

Суддя Янченко А.В.