Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/1360/24
Номер провадження 2/292/351/24
У Х В А Л А

18 листопада 2024 року с-ще Пулини

Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Гуц О.В., розглянувши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 -адвоката Черниша Олександра Миколайовича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

У С Т А Н О В И В:

15.11.2024 представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Черниш О.М. звернувся до суду з даним позовом до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який зареєстрований 06.09.2022 Пулинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький); спільну доньку позивача та відповідачки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити на утриманні та вихованні батька - ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам, встановленим ст.ст.175, 177 ЦПК України до позовної заяви.

Так, позовна заява на ряду з іншими вимогами, повинна містити:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав та інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Вищевказані вимоги закону не дотримані, оскільки у позовній заяві не конкретизовано спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який представник позивача просив суд визначити у рішенні.

Так, у вступній частині позовної заяви представник позивача заявляє вимогу про розірвання шлюбу, а у її резолютивній частині, ставить вимоги щодо розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини. Вказане потребує уточнення.

Крім того, представник позивача у позовній заяві вказує, що спільна дитина сторін- донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає та перебуває на утриманні відповідача ОСОБА_1 , однак доказів цього суду не надано.

А також, позовна заява містить деякі неточності, а саме: в своїх позовних вимогах представником позивача вказано "розірвати шлюб між - ОСОБА_3 ", тоді як, у позовній заяві прізвище відповідачки вказано як, ОСОБА_2 , що відповідно потребує уточнення.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту пред`явлених позовних вимог слідує, що представник позивача зокрема просить суд: 1) розірвати шлюб; 2) дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити на утриманні та проживанні з батьком ОСОБА_1 .

Таким чином представник позивача заявляє дві самостійні вимоги немайнового характеру кожна з яких потребує окремого вирішення.

При цьому встановлено, що до позову додано платіжну інструкцію № 0.0..1 від 05.11.2024 про сплату 1211,20 грн. судового збору, тобто за одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2024 становить 1211,20 грн.

Поряд з цим, матеріали справи не містять доказів сплати судового збору ще за одну вимогу немайнового характеру, а саме визначення місця проживання дитини, що підлягає сплаті в розмірі 1211,20 грн. та долучити відповідні платіжні документи до позовної заяви.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху надається позовна заява в новій редакції з її копією та копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно для відповідача та третьої особи.

При таких обставинах позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача та його представника і надати їм строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 -адвоката Черниша Олександра Миколайовича до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху, про що повідомити позивача та його представника.

Надати позивачу та його представнику строк в межах десяти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених у ній недоліків.

Роз`яснити позивачу та його представнику, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Гуц