Справа № 755/7838/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2024 року суддя Подільського районного суду м.Києва Войтенко Т. В. , вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про усиновлення дитини, заінтересовані особи ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), -

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про усиновлення сина його дружини ОСОБА_2 .

Звертаючись до Дніпровського районного суду м. Києва, заявник зазначав, що разом із дружиною ОСОБА_2 , спільними від шлюбу дітьми та дитиною, яку бажає усиновити, проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м.Києва від 9 травня 2024 року справу за заявою ОСОБА_1 про усиновлення дитини було направлено за підсудністю до Подільського районного суду м. Києва.

Вирішуючи питання про направлення справи за підсудністю, суд керувався тим, що відповідно до ст.310 ЦПК України заява про усиновлення дитини подається до суду за місцем її проживання. Зважаючи на те, що дитина ОСОБА_3 , про усиновлення якої подано заяву, зареєстрований в Подільському районі м. Києва, суд дійшов висновку про непідсудність справи Дніпровському суду м. Києва та необхідність її розгляду Подільським районним судом м. Києва.

Попри це, вивчивши матеріали заяви, доходжу висновку, що зазначена заява надійшла до Подільського районного суду м. Києва з порушенням правил підсудності, а відтак підлягає направленню за підсудністю, зважаючи на таке.

Глава 5 Розділу ІV ЦПК України встановлює особливості розгляду судом справ про усиновлення. Статтею 310 ЦПК України передбачена спеціальна підсудність заяви про усиновлення дитини - суду за місцем проживання дитини.

При цьому, дана стаття, вживаючи поняття «за місцем проживання», не містить вказівки на те, що таке місце проживання має бути зареєстрованим (як наприклад, таку вказівку має ст.27 ЦПК України, що визначає загальну підсудність спору).

З матеріалів справи вбачається, що дитина проживає у Дніпровському районі м. Києва.

Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської РДА в м.Києві склала Висновок про доцільність усиновлення ОСОБА_3 (а.с. 51-52). Складенню даного висновку передував візит представника Служби до місця проживання дитини. Належними доказами зафіксовано факт проживання дитини в квартирі АДРЕСА_2 .

Зважаючи на те, що дитина проживає у Дніпровському районі м. Києва, справу про її усиновлення має розглядати Дніпровський районний суд м.Києва.

Відомості про те, що квартира, в якій проживає дитина, є орендованою (а не зареєстрованим місцем проживання дитини) не змінюють правил про підсудність заяви про усиновлення дитини.

У відповідності до п.1 ч. 1 ст.31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Оскільки справа не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Подільського районного суду м. Києва, заява ОСОБА_1 про усиновлення дитини підлягає передачі для розгляду за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва за місцем проживання дитини.

Керуючись ст.ст. 31, 310, 353, 354 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про усиновлення дитини, заінтересовані особи ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) - передати для розгляду за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва (вул. Пластова, 3, м.Київ).

Передачу справи на розгляд Дніпровському районному суду м. Києва здійснити на підставі даної ухвали не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складений та підписаний суддею 25.06.2024 року.

СуддяТ. В. Войтенко