Справа № 305/3474/24
Провадження по справі № 2-н/305/116/24
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

09.10.2024. Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпаттяенергозбут" про видачу судового наказу,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпаттяенергозбут" 24.09.2024 звернулося до Рахівського районного суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію в сумі 6941,28 (шість тисяч дев`ятсот сорок одна) гривня 28 копійок, з ОСОБА_1 , мешканки АДРЕСА_1 .

Розглянувши надані матеріали, суддя приходить до висновку про необхідність відмовити у видачі судового наказу з таких підстав.

Відповідно до ст.162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Згідно з ч.5 ст.165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Відповідно до ст.164 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання (перебування) особи відповідного звернення суду.

Суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

У даному випадку, суддею Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_2 було зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру через електронний кабінет ЄСІТС з метою отримання інформації про зареєстроване місце проживання боржниці, ОСОБА_1 . Згідно відповіді на запит №825338 від 03.10.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, відомостей про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не знайдено.

На виконання вимог вказаної статті 03.10.2024 було зроблено відповідні запити до відділу обліку та моніторингу інформації про місце проживання ГУДМС в Закарпатській області та органу місцевого самоврядування для визначення зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання фізичної особи - боржника.

Відділ обліку та моніторингу інформації про місце проживання ГУДМС в Закарпатській області 09.10.2024 надав відповідь про те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була знята з обліку 08.06.2021 за адресою АДРЕСА_2 , як померла.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо наявні обставини, передбачені частиною 1 статті 186 цього Кодексу.

Згідно з приписами пункту 6 частини 1 статті 186 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Частиною 2 статті 167 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Чинним ЦПК України не передбачено можливості видачі судового наказу про стягнення заборгованості після смерті боржника та залучення правонаступників боржника до участі у справі, натомість нормами цивільного права, зокрема статтею 1281 ЦК України визначено право кредитора на пред`явлення вимоги про стягнення боргу безпосередньо до спадкоємців боржника, які несуть відповідальність за зобов`язанням спадкодавця лише в межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Беручи до уваги, що боржниця по вказаній справі померла, вимоги до ОСОБА_1 , пред`явлено після її смерті, а відомості про спадкоємців боржниці та про факт прийняття спадщини ким-небудь зі спадкоємців в матеріалах справах відсутні, за таких обставин слід відмовити у видачі судового наказу у зв`язку з тим, що наявні обставини, зазначені у п.4 ч.1 ст.165, п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 3-6 частини 1 статті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою.

Згідно з ч.2 ст.164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 164-167, 186 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Закарпаттяенергозбут" у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборгованості за спожиту електроенергію.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуюча: М.О. Марусяк