Справа № 489/6989/24
Провадження №2-о/489/193/24
УХВАЛА

про залишення заяви без розгляду

14 листопада 2024 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді Микульшиної Г.А.,

із секретарем судових засідань Тищенко Д.О.,

за участі представника заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві в порядку окремого позовного провадження цивільну справу за заявою Миколаївської міської ради про визнання спадщини відумерлою, заінтересована особа Друга миколаївська державна нотаріальна контора

встановив:

У вересні 2024 року Миколаївська міська рада звернулася до суду із заявою, в якій просить визнати спадщину відумерлою у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заяви посилається на те, право власності на вказану квартиру зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 03.01.2007 за реєстраційним номером майна 17144288 за ОСОБА_2 . Після смерті останньої інформація про її спадкоємців відсутня, у зв`язку з чим є підстави для передачі відумерлої спадщини у власність Миколаївської міської територіальної громади в особі Миколаївської міської ради відповідно до закону.

Ухвалою суду від 20.09.2024 відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження, поставлено витребувати у Другої миколаївської державної нотаріальної контори витяги із Спадкового реєстру стосовно заведення/незаведння спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 (у разі заведення надати її копію); та витягу із Спадкового реєстру стосовно залишення або не залишення нею заповіту на випадок своєї смерті.

05.11.2024 витребувані витяги надійшли на адресу суду.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 вимоги заяви підтримала, просила її задовольнити.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином в порядку, визначеному ст.ст. 128-131 ЦПК України, повідомлений про час, дату та місце судового розгляду, про причини неявки не повідомив.

Відповідно до приписів ст.ст. 223 та 337 ЦПК України суд визнав за можливе провести судовий розгляд за відсутності представника заінтересованої особи, який не з`явилися в судове засідання, оскільки неявка такого не перешкоджає розгляду питання про визнання спадщини відумерлою.

Суд, заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали справи і оцінивши наявні в ній докази, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно витягу з Державного реєстру акців цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Миколаєві (а.с.26-27).

Згідно інформаційних довідок із Спадкового реєстру від 22.10.2024 після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у приватного нотаріуса ММНО Помазан Я.В. заведена спадкова справа № 13/2017; заповіту на випадок своєї смерті ОСОБА_2 не залишила (а.с. 34, 36).

Статтями 1216-1218 ЦПК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч.ч. 1 та 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Частиною 1 ст. 1277 ЦК України визначено, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Відповідно до ст.ст. 334, 335, 337 та 338 ЦПК України заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

У заяві про визнання спадщини відумерлою мають бути зазначені відомості про час і місце відкриття спадщини, про майно, що становить спадщину, а також докази, які свідчать про належність цього майна спадкодавцю, про відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або про усунення їх від права на спадкування, або про неприйняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття.

Справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковою участю заявника та з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб.

Справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковим залученням до участі у справі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та (або) за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Отже вирішуючи питання про визнання спадщини суд зобов`язаний встановити відсутность спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття.

Однак як встановлено під час судового розгляду після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у приватного нотаріуса ММНО Помазан Я.В. заведена спадкова справа № 13/2017.

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

В постанові Верховного Суду від 23.12.2019 р. (справа №175/423/18) зазначено, що визначальною обставиною під час розгляду заяви про визнання спадщини відумерлою в порядку окремого провадження є те, що під час вирішення цього питання не встановлено існування спору про право цивільне.

Спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і яка потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Отже, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.

Враховуючи викладене, суд вважає, за умов заведення спадкової справи № 13/2017, що свідчить про наявність спадкоємців ОСОБА_2 , не може йти мова про безспірність вимог заяви, тому вона підлягає залишенню без розгляду відповідно до ст. 294 ч. 6 ЦПК України.

Таким чином, з огляду на вищевикладене заява про визнання спадщини відумерлою, підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з наявністю спору про право. Водночас заявник має право подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст.ст. 259-261, 293, 294, 353-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Заяву Миколаївської міської ради про визнання спадщини відумерлою, заінтересована особа Друга миколаївська державна нотаріальна контора залишити без розгляду.

Роз`яснити Миколаївській міській раді право подачі позову на загальних підставах.

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за вебадресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua або за вебадресою Судової влади України: https://court.gov.ua/fair/.

заявник: Миколаївська міська рада, юридична адреса: м. Миколаїв, вул. Адміральська, 20, .

заінтересована особа: Друга миколаївська державна нотаріальна контора, юридична адреса: м. Миколаїв, пр. Миру, 46/1, .

Повний текст судового рішення складено 14.11.2024.

Суддя Г.А. Микульшина