справа №732/1276/24
провадження № 2-п/732/68/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.11.2024 м. Городня

Городнянський районний суд Чернігівської області у складі: головуючої судді Бойко А. О., за участю секретаря судового засідання Пінчук С. М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городня заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі № 732/1276/24 за позовом ОСОБА_2 до АПК «Старосільський» про дострокове розірвання договору оренди землі,

УСТАНОВИВ:

Розпорядник майна арбітражний керуючий АПК «Старосільський» Кучак Ю. Ф. звернувся до Городнянського районного суду Чернігівської області із заявою про перегляд заочного рішення від 04 вересня 2024 року у справі № 732/1276/24 (провадження № 2/732/407/24) за позовом ОСОБА_2 до АПК «Старосільський» про дострокове розірвання договору оренди землі, в якій просив скасувати заочне рішення Городнянського районного суду Чернігівської області від 04.09.2024 по справі № 732/1276/24 за позовом ОСОБА_2 до АПК «Старосільський» про дострокове розірвання договору оренди землі та призначити справу до нового розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначає, що ухвалою Господарського суду Запорізької області від 25.04.2024 у справі № 908/1114/24 відкрито провадження у справі про банкрутство АПК «Старосільський», введено процедуру розпорядження майном боржника, розпорядником майна призначено арбітражного керуючого Кучака Ю. Ф. Саме з моменту порушення стосовно будь-якої особи справи про банкрутство, на думку представника АПК «Старосільський», остання перебуває в особливому правовому режимі. Також ОСОБА_1 вказує, що керівник відповідача ОСОБА_3 свідомо не виконував вимоги закону та суду, перешкоджав розпоряднику майна боржника виконувати належним чином обов`язки, у зв`язку з чим ОСОБА_1 не отримував та був позбавлений можливості подати відзив на позов, взяти учать у судових засіданнях, оскільки не отримував позовної заяви та інформації про судове провадження. Крім цього, заявник зазначає про те, що позивач не надав доказів на підтвердження порушених прав, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів факту порушення сплати орендних платежів з боку відповідача.

Ухвалою судді від 21.10.2024 вказану заяву призначено до розгляду на 14.11.2024.

Позивач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце повідомлений належним чином, про що свідчить зворотнє поштове повідомлення про вручення відправлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

До початку судового засідання від позивача надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в якій ОСОБА_2 просить залишити заяву без задоволення та зазначає, що заявник не вживав жодних заходів для отримання поштової кореспонденції, яка надходила на юридичну адресу відповідача після 11.06.2024. Також позивач наполягає на виплаті відповідачем орендної плати за 2013-2022 роки без урахування п. 11, 12 договору, тобто без застосування індексів інфляції, а за 2023 рік орендна плата взагалі не була сплачена. Позивач зазначив, що відповідач не в повній мірі виконує свій обов`язок зі сплати прибуткового податку у розмірі 15%, що передбачено п. 10 договору. При цьому позивач вважає, що саме відповідач має надати докази сплати орендної плати за умовами договору.

Суд, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, додані до неї докази та матеріали справи, матеріали цивільної справи №732/1276/24, приходить до наступного висновку.

04 вересня 2024 року Городнянським районним судом Чернігівської області ухвалено заочне рішення по справі №732/1276/24, яким позовні вимоги ОСОБА_2 до АПК «Старосільський» про розірвання договору оренди землі задоволено повністю. Розірвано договір оренди землі, укладений між ОСОБА_2 та АПК «Старосільський», зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 25 вересня 2013 року, предметом якого є земельна ділянка (рілля) загальною площею 4,0948 га, кадастровий номер: :05:000:0270, та припинено речове право право оренди земельної ділянки з кадастровим номером :05:000:0270, яке зареєстровано у встановленому законом порядку за АПК «Старосільський». Також стягнуто з АПК «Старосільський» на користь ОСОБА_2 1211,20 грн сплаченого судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що позов у справі № 732/1276/24 подано до відповідача АПК «Старосільський» як до юридичної особи.

Представник заявника посилається на те, що АПК «Старосільський» матеріалів позовної заяви та жодної судової повістки на свою адресу не отримував.

Згідно із ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу, зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

З метою з`ясування інформації про зареєстроване місцезнаходження відповідача, судом було здійснено запит та отримано відомості з ЄДРПОУ, згідно із яким вказано, що відповідач у справі Агропромисловий кооператив «Старосільський», код 03798636, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

З урахуванням зазначеної інформації про місцезнаходження відповідача судові документи позовна заява з додатками, судова повістка направлялися відповідачу за зареєстрованою адресою: АДРЕСА_1 .

Також суд зазначає, що оскільки у АПК «Старосільський» наявний зареєстрований Електронний кабінет ЄСІТС, а тому судова кореспонденція направлялася і до Електронного кабінету заявника у вказаній підсистемі.

Згідно із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд звертає увагу, що ним вжито всіх заходів для повідомлення учасника справи про судовий розгляд. Неналежне виконання стороною своїх процесуальних обов`язків та зловживання процесуальними правами не може бути підставою для скасування рішення суду.

Отже, посилання представника заявника на те, що відповідач не був повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином, оскільки не отримував повісток та був позбавлений права на захист і права подати будь-які заперечення спростовуються матеріалами справи, не приймаються судом до уваги, оскільки судом були вжиті належні заходи для повідомлення відповідача про розгляд справи та реалізації ним права судового захисту.

Водночас, суд звертає увагу, що скасування заочного рішення суду можливе за наявності сукупності умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити. Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 2, п. 5 ч. 5 ст. 12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно із ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризики настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальної дії.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 22 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Згідно із ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Натомість, п. 4 ч. 2, ч. 7 ст. 285 ЦПК України закріплюють, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Заява представника заявника (відповідача) про перегляд заочного рішення зводиться до аналізу позовних вимог, доказів та доводів позивачки, яким була надана оцінка при ухваленні заочного рішення. При цьому не міститься посилань на жоден існуючий доказ, який має істотне значення для правильного вирішення справи і який міг би бути підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

У той же час, ОСОБА_1 не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і які не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 04.09.2024.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

З урахуванням наведеного вище, заяву слід залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись статтями 287, 288, 289 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву розпорядника майна арбітражного керуючого АПК «Старосільський» Кучака Юрія Федоровича про перегляд заочного рішення по справі № 732/1276/24 за позовом ОСОБА_2 до АПК «Старосільський» про дострокове розірвання договору оренди землі, залишити без задоволення.

Заочне рішення суду може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня винесення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений і підписаний 14.11.2024.

Суддя А.О. Бойко