Справа №278/3406/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 червня 2024 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О. М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на майно, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вище вказана заява.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч наведеному заявник не додав до заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, одночасно із позовною заявою позивач звернувся до суду із заявою, у якій просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але небільше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Так, згідно з вказаною нормою, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Визначене Законом України «Про судовий збір» право суду відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати може бути реалізоване, зокрема, у випадку, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу фізичної особи за попередній календарний рік (п.1 ч.1 ст. 8 Закону).

У своїх рішеннях «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005року (п. 44) та «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року (п.п. 63-64) ЄСПЛ зазначив, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Отже, відповідно до принципу диспозитивності та правил доказування у цивільному судочинстві, особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відтак, на підтвердження того, що майновий стан заявника перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, йому слід надати: довідку податкового органу про сукупний річний/місячний дохід, виписки про рух коштів по рахунку, довідку з Пенсійного фонду України та довідку з Управління соціального захисту населення.

Разом з тим, пунктом 9 частини 1 статті 176 ЦПК передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам,- не нижче його балансової вартості.

При зверненні до суду з позовом позивачем не подано документів, які б свідчили про актуальну вартість спірного нерухомого майна (звіт про оцінку вартості, тощо).

Відповідно до протоколу № 06-0109/11 проведення прилюдних торгів по реалізації арештованого нерухомого майна від 12.04.2012 року спірне нерухоме майно продано за 79600,00 грн.

З наведеного слідує, що позивач належним чином не підтвердив ринкової вартості спірного нерухомого майна станом на дату звернення до суду.

Суд позбавлений можливості самостійно визначити суму судового збору у порядку, встановленому ч. 2 ст. 176 ЦПК України, оскільки умовою застосування цієї норми є зазначення позивачем ціни позову, яка вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або неможливість встановити точну його ціну на день пред`явлення позову.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, суд вважає за потрібне залишити заяву без руху.

Керуючись ст. 8 Закону України "Про судовий збір", ст. ст. 81, 136, 185 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Залишити заяву без руху, надавши заявнику строк для усунення її недоліків тривалістю 10 (десять) днів з дня отримання примірника даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Дубовік