Справа № 758/7855/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Ковбасюк О.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, -

В С Т А Н О В И В :

25.06.2024 до Подільського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер об`єкта в РПВН: 34570023.

В обґрунтування заяви заявник зазначив, що 20.09.2021 між ним та ОСОБА_2 було укладено договір позики, за яким останній отримав від нього в позику грошові кошти у розмірі 32 000,00 Євро та зобов`язався їх повертати у гривневому еквіваленті рівними частинами до 21 числа кожного місяця у період з 21.10.2021 по 21.05.2024. Однак ОСОБА_2 було сплачено лише частину грошових коштів, а саме 22.01.2022 сплачено 2000,00 Євро. Відповідно до п.3 укладеного договору сторони погодили, що у випадку прострочення повернення суми позики або її частини позичальник зобов`язується сплатити 1% від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Таким чином, станом на день подання даної заяви до суду, тобто 24.06.2024 сума основного боргу позичальника перед позикодавцем згідно умов договору складає 30 000,00 Євро, що є еквівалентним 1 234 800,00 грн. У зв`язку з наведеним заявник має намір звернутись до Подільського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення вказаного розміру заборгованості за договором позики. При цьому заявником було встановлено, що ОСОБА_2 має у власності квартиру, яка находиться за адресою АДРЕСА_1 . Крім того, ним було виявлено у мережі Інтернет актуальну інформацію про продаж вказаної квартири. З огляду на наведене заявник просить накласти арешту на таку квартиру, вказуючи на те, що невжиття заходів забезпечення позову у даному випадку може в майбутньому утруднити виконання судового рішення у вказаній справі.

У відповідності до ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд вважає, що вона підлягає задоволенню із наступних підстав.

На підставі ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

У відповідності до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захід, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно із п.п. 3, 4, 7 ч.1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до пунктів 3, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді про забезпечення позову» позови майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову, оскільки існує ризик спричинення їм збитків у разі якщо сам позов або пов`язані з матеріально-правовими обмеженнями заходи з його забезпечення виявляться необґрунтованими.

Як роз`яснено в п. 20 постанови Пленуму ВССУ № 5 від 07.02.2014 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову (статті 151, 152 ЦПК), наприклад, накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві вчиняти певні дії (розпоряджатися і/або користуватися спірним майном), заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, передати спірне майно на зберігання третій особі відповідно до статті 976 ЦК (судовий секвестр).

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Як вбачається зі змісту заяви та доданих до неї документів, заявник ОСОБА_1 має намір звернутись до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, розмір якої станом на 24.06.2024 складає 30 000,00 євро, що є еквівалентним 1 234 800,00 грн.

Згідно з відомостями, що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, ОСОБА_2 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер об`єкта в РПВН: 34570023.

Із доданих до заяви документів також вбачається, що в мережі Інтернет міститься оголошення про продаж зазначеної квартири.

Із урахуванням наведеного, суд вважає обґрунтованими доводи заявника щодо можливості здійснення відповідачем дій, пов`язаних із відчуженням вказаного майна, а також того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання судового рішення у вказаній справі.

При цьому обраний позивачем вид забезпечення позову є обґрунтованим та таким, що безпосередньо пов`язаний і узгоджується з позовними вимогами, є співмірним цим позовним вимогам і таким, що забезпечить реальний захист прав позивача у випадку прийняття рішення на його користь.

Забезпечення позову зазначеним способом не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, оскільки мета забезпечення позову це негайні, хоча тимчасові заходи, які направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання завдавання шкоди інтересам позивача.

Враховуючи наведене, виходячи з пов`язаності заходів забезпечення позову з його предметом та співмірності таких заходів заявленим позовним вимогам, дослідивши матеріали заяви та з огляду на те, що невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому утруднити виконання рішення суду у справі, суд дійшов висновку про необхідність вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на вищевказану квартиру.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153, 258-261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер об`єкта в РПВН: 34570023.

Дана ухвала є виконавчим документом та підлягає виконанню відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

Для виконання цілей даної ухвали вважати:

- стягувачем - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ;

- боржником - ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

СуддяОлена КОВБАСЮК