справа № 619/4280/24
провадження № 2/619/1202/24
УХВАЛА

іменем України

14 листопада 2024 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Булах С.М.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

19.06.2024 представник ОСОБА_4 ОСОБА_5 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , в якій просила суду вВ порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_4 право особистої приватної власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дергачівський районний суд Харківської області від 04.07.2024 відкрито провадження по даній цивільній справі; призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

16.10.2024 представник ОСОБА_3 ОСОБА_2 звернувся до суду через систему «Електронний суд» з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_4 , в якій просив здійснити поділ житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований на комунальний земельній ділянці площею 0,0748 га, кадастровий номер :01:001:0098, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та складається, згідно технічного паспорту, з житлового будинку літ. «А-1», черепашник, обкладений цеглою, загальною площею - 84,2 кв.м., житловою площею - 45,7 кв.м., веранда літ. «а», тамбур літ. «а1», сарай літ. «Б», сарай літ. «В», погріб літ. «Г», вбиральня літ. «Д», огорожа № 1-4, знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя - позивача ОСОБА_3 та відповідача ОСОБА_4 , визнавши за позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/2 частину даного житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, та право користування 1/2 частиною присадибної земельної ділянки площею 0,0748 га, кадастровий номер :01:001:0098, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Представник відповідача, ОСОБА_2 , та відповідач, ОСОБА_3 , у судовому засіданні просили поновити відповідачу пропущений процесуальний строк для подання зустрічної позовної заяви та прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду разом з первісним.

Представник позивача, ОСОБА_1 , у судовому засіданні щодо прийняття зустрічного позову заперечував, посилаючись на те, що відповідачем пропущено строк для подання зустрічного позову.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, ознайомившись з матеріалами справи та з поданим зустрічним позовом, дійшов такого висновку.

Відповідно до положень статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Одними із основних засад цивільного судочинства визначено розумність строків розгляду справи судом та рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 5 ст. 12 ЦПК України на суд покладається обов`язок щодо сприяння всебічному і повному з`ясуванню обставин справи шляхом роз`яснення особам, які беруть участь у справі, їх прав та обов`язків, попередження про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяння здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених законом.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на розгляд своєї справи у суді, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий судовий розгляд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Положеннями ст.123ЦПК України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За змістом ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд враховує, що поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, відбувається за заявою заявника і суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

В судовому засіданні представник відповідача просив поновити строк для подання зустрічного позову, та визнати, що строк звернення до суду пропущений з поважних причин. Проте на переконання суду посилання представника відповідача не можуть слугувати підставами для поновлення строку для подачі зустрічної позовної заяви, з огляду на наступне.

Так, ухвалою від 04.07.2024 було відкрито провадження по справі, копію вказаної ухвали разом з копією позовної заяви та додатками була направлена відповідачу, ОСОБА_3 .

Представник відповідача, ОСОБА_3 ОСОБА_6 10.09.2024 був ознайомлений з матеріалами справи в повному обсязі, що відображено в заяві від 10.09.2024.

19.09.2024 представник відповідача, ОСОБА_3 ОСОБА_6 . ндано суду заяву про припинення повноважень представника по справі.

Представником відповідача, ОСОБА_2 , 18.09.2024 до суду була подана заява про вступ у справу, в якості представника, а зустрічна позовна заява була подана через систему «Електронний суд» 16.10.2024.

Вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

Сам лише факт заявлення стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки клопотання про відновлення строку повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Суд не вбачає поважних причин пропуску відповідачем строку для пред`явлення зустрічного позову, оскільки представник відповідача мав передбачену положеннями ЦПК України можливість звернутись до суду із зустрічною позовною заявою, яку він використав, при цьому відмова суду у прийнятті вказаної зустрічної заяви з підстав її недоцільності та неможливості об`єднання з первісним позовом, не надає представнику відповідача повторної спроби звертатись до суду з іншою зустрічною позовною заявою поза межами строків, передбаченими ЦПК України, обумовлюючи поважність пропущення строку відмовою у прийнятті зустрічного позову.

Вказані вище обставини, на переконання суду, свідча про затягування процесу з боку сторони відповідача.

Встановивши, що представник відповідача пропустив строк на звернення до суду із зустрічним позовом, суд не встановив поважних причин, що перешкоджали подати його вчасно, тому суд дійшов до висновку про повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст. 193, 194, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя.

Зустрічну позовну заяву повернути відповідачу ОСОБА_3 .

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_3 право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 15.11.2024.

Суддя Л. В. Калиновська