РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року Володимир-Волинський міський суд Волинської області у складі:

головуючого - судді Лутая А.М.

за участю секретаря судового засідання Жолоб К.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ

Позивач ОСОБА_1 в лютому 2024 року звернулася до суду з позовом в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно, який обґрунтовує тим, що на праві спільної сумісної власності квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , прабаба неповнолітньої ОСОБА_2 , заповіту на випадок своєї смерті не лишила.

Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме на 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .

Спадщину після смерті ОСОБА_4 фактично прийняла дочка ОСОБА_5 баба неповнолітньої ОСОБА_2 , яка проживала та була зареєстрована зі спадкодавцем, проте не оформила своїх спадкових прав так як померла.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_7 , батько ОСОБА_2 , заповіту на випадок своєї смерті не лишив. Після його смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме на 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .

Спадщину після смерті ОСОБА_7 фактично прийняла його дочка ОСОБА_8 , як спадкоємець першої черги.

ОСОБА_5 баба неповнолітньої ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй спадкове майно, а саме 2/3 частки квартири АДРЕСА_1 . Заповіту на випадок смерті ОСОБА_5 не лишила.

Спадщину після смерті ОСОБА_5 фактично прийняла її онука ОСОБА_8 , за правом представлення.

Таким чином, неповнолітня ОСОБА_2 успадкувала 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 після смерті батька ОСОБА_7 та 2/3 частки квартири - після смерті своєї баби ОСОБА_5 , тобто квартиру в цілому.

Позивач зазначає, що в даний час виникла необхідність оформити право власності на спадкове майно, однак при підготовці необхідних документів було виявлено, що відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно.

Зважаючи на викладене позивач просить визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою суду від 16.02.2024 на підставі вказаної позовної заяви відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 17.04.2024 року, за клопотанням представника позивача, було замінено неналежного відповідача - ОСОБА_3 на належного Володимирську міську раду Волинської області у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах малотітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

Позивач та її представник у підготовче засідання не з`явилися, однак представник позивача подала до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача. Позов просить задовольнити.

Представник відповідача у підготовче засідання також не з`явився, подавши суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечують проти їх задоволення.

Враховуючи те, що учасники справи в підготовче засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності з ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Зважаючи на те, що відповідач визнає позовні вимоги і визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити за результатами підготовчого провадження.

Суд, оцінивши наявні у справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов таких висновків.

Правовідносини, які виникли між сторонами регулюються Цивільним кодексом України.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до вимог ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1218, ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України внаслідок смерті особи відкривається спадщина, до складу якої входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Частиною 1 ст.1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч.1 ст.1261 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Відповідно до ч.ч.1,3,5 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст.1272 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно, який, відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про нотаріат», при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна.

Отже, діючим законодавством України чітко визначений порядок отримання спадкоємцем документа, який посвідчує його право на успадковане майно - свідоцтва про право на спадщину, видачу якого, відповідно до норм цивільного законодавства та Закону України «Про нотаріат», покладено на нотаріальний орган. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку (п. 3.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року).

Верховний Суд України у постанові Пленуму № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в п.23 роз`яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_6 на праві приватної спільної сумісної власності належала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 265370489 від 12.07.2021.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , мати ОСОБА_9 та прабаба неповнолітньої ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_10 , батько ОСОБА_2 та син ОСОБА_9 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_9 баба неповнолітньої ОСОБА_2 .

Вказані обставини підтверджуються копією свідоцтва про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , серії НОМЕР_1 , копією свідоцтва про смерть ОСОБА_7 серії НОМЕР_2 , копією свідоцтва про смерть ОСОБА_5 серії НОМЕР_3 , витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_4 № 6 від 16.11.2022, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_11 № 9 від 16.11.2022, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб ОСОБА_12 та ОСОБА_11 № 1 від 16.11.2022, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб ОСОБА_13 та ОСОБА_14 № 5 від 16.11.2022, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_6 № 9 від 16.11.2022.

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на випадок своєї смерті заповіт не залишали. Спадкова справа після померлої ОСОБА_4 не заводилася. Після померлого ОСОБА_7 заведена спадкова справа №302/2021. Після померлої ОСОБА_5 заведена спадкова справа №303/21.

Вказані обставини підтверджуються інформацією завідувача Володимирської державної нотаріальної контори Волинської області Билень Н.П. від 26.03.2024 № 392/01-16.

Після смерті ОСОБА_7 , спадщину, яка складається з 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 , прийняла його дочка ОСОБА_2 , шляхом звернення до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк.

Після смерті ОСОБА_5 , спадщину, яка складається з 2/3 частки квартири АДРЕСА_1 (1/3 частки належала їй особисто, 1/3 частки вона успадкувала після смерті своєї матері ОСОБА_4 ), прийняла її онука ОСОБА_2 , шляхом звернення до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк.

16.11.2022 позивач ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса в інтересах ОСОБА_2 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби ОСОБА_5 .

Проте, листом державного нотаріуса Володимирської державної нотаріальної контори Волинської області Билень Н.П. від 16.11.2022 №1251/01-16 позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що вона не надала правовстановлюючих документів на зазначене вище спадкове майно, та запропоновано звернутися до суду.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч.1 ст.2 ЦПК України).

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

На підставі викладеного, суд вважає, що право неповнолітньої ОСОБА_2 на успадкування всіх прав та обов`язківпомерлої ОСОБА_5 , підлягає захисту в судовому порядку, оскільки через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, вона не може оформити спадкові права в нотаріальному порядку, тож вимоги про визнання за нею у порядку спадкування за законом після смерті баби ОСОБА_5 права власності на спадкове майно є цілком обґрунтованими, законними та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 81, 141, 200, 206, 265 ЦПК України, ст.ст. 328, 392, 1216-1218,1297 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриття чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення суду складено 25.06.2024.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , НОМЕР_4 , в інтересах ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , проживає та зареєстрована: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , НОМЕР_5 , проживає та зареєстрований: АДРЕСА_4 .

Суддя А.М. ЛУТАЙ