Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2484/24

Номер провадження: 2/511/653/24

09 жовтня 2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Панчук А. І.,

помічника судді Волкової А.І., яка здійснює повноваження секретаря судового засідання за дорученням судді,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 до Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом

в с т а н о в и в:

Короткий зміст позовної заяви.

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, в якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позов обгрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилась спадщина за заповітом на ім`я позивача. Про існування вказаного заповіту вона дізналась тільки 15.05.2024 року із повідомлення Кучурганського старостинського округу Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області за № 206 від 15 травня 2024 року.1605.2024 року я отримала дублікат вище вказаного заповіту, замість втраченого. У встановленому порядку вона звернулася до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус встановила, що вона пропустила строк, встановлений законодавством для прийняття спадщини, що стало підставою для відмови нотаріусом в оформленні спадщини та видачі їй свідоцтва про право на спадщину, що підтверджується відповідним листом. Беручи до уваги поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме необізнаність її про наявність заповіту, просив суд позов задовольнити та надати йому додатковий строк для прийняття спадщини.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 28.06.2024 року відкрито провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання.(а.с.28).

Ухвалою суду від 07.08.2024 року закрито підготовче провадження і справу призначено до розгляду по суті.(а.с.34)

Позиції сторін в судовому засіданні.

Позивач - ОСОБА_1 та її представник адвокат Панчошенко О.В. в судове засідання не з`явилися. Представник позивача адвокат Панчошенко О.В. надав суду заяву про розгляд справи без його участі та без участі позивачки.

Відповідач Лиманська селищна рада Роздільнянського району Одеської області Роздільнянська міська рада Одеської області у судове засівдання не з`явилися, заперечень щодо позову не надали .

В порядку ч.2 ст.247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Суд, на підставі наданих доказів по справі, встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм спірні правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилась: Україна, Донецька область, Артемівський район, ст. Часів Яр. Зазначене підтверджується свідоцтвом про її смерть Серії НОМЕР_1 , виданим 05 грудня2023 року Роздільнянеьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Роздільнянському районі Одеської області Південного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). (а.с.15)

На день смерті ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.17,18)

До цього часу будь хто з спадкоємців за законом до нотаріуса протягом встановленого строку з заявами про прийняття спадщини не звертався, що підтверджується Витягом зі Спадкового реєстру 779369958 від 08.08.2024 року, відповідно до якого спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не відкривалась. (а.с.38-39)

20.10.2020 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 склала заповіт, посвідчений секретарем виконкому Кучурганської сільської ради Роздільнянського району Одеської областв ОСОБА_4 , та зареєстрований в реєстрі за №42, яким на випадок смерті заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , все своє майно.(а.с.13)

Однак нотаріусом при вивченні документів було встановлено, що ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений законодавством для прийняття спадщини, що стало підставою для відмови нотаріусом в оформленні спадщини та видачі йому свідоцтва про право на спадщину, що підтверджується листом №293/01-16 від 17.06.2024 року та рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку.

Дані спірні правовідносини регулюються наступними нормами права.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Ст.1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти

Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Частиною першою ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1269, частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті. 1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України).

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, не переборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Гарантоване статтею 6 Конвенції право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Отже, на посадову особу місцевого самоврядування покладено обов`язок щодо повідомлення спадкоємця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Суд, ознайомившись за матеріалами справи, давши оцінку кожному аргументу, наведеному позивачем в позові, прийшов до висновку про задоволення позову виходячи з наступного.

Як вбачається із матеріалів справи спадщина після смерті ОСОБА_3 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_3 . Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, після смерті спадкодавця, закінчився - 22.05.2024 року.

ОСОБА_5 при житті розпорядилася належним їй майном, заповівши його позивачці, позивачка була обізнана про наявність заповіту судом лише 16.05.2024 року , коли органи місцевого самоврядування в установленому законом порядку повідомили її про наявність заповіту. Однак позивачка, звернулася до нотаріальної контори лише в червні 2024 року , оскільки до цьго часу не мала коштів. Крім того , вважала, що перебіг строку для прийняття спадщини на час воєнного стану зупиняється.

Між тим у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. (постанова Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 130/2517/18)

Суд, вважає, з огляду на законодавство України та на правові висновки ВС по даній категорії справ, враховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивача, необізнаність його з наявністю цього заповіту є об`єктивними та істотними труднощами, дана причина значно звузила можливість здійснення позивачем цивільних прав, створивши перешкоди вчасно подати заяву про прийняття спадщини, а тому ці обставини слід визнати поважними причинами несвоєчасного звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, при цьому суд, також приймає до уваги ту обставину, що відповідач не заперечував проти визнання позовних вимог, і така процесуальна дія відповідає принципу диспозитивності цивільного процесу, не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб.

За змістом пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Гарантоване статтею 6 Конвенції право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Суд вважає, що наведена позивачем причина несвоєчасної подачі заяви про прийняття спадщини як несвоєчасна обізнаність про наявність заповіту, є такою, що перешкоджала своєчасному зверненню до нотаріуса, а відтак позивач пропустив 6-ти місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини по поважним причинам.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Тому суд приходить до висновку, що позов належить задовольнити і визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини зазаповітом тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, так як саме в такий спосіб можливо захистити право позивачки на спадкування.

Судовий збір сплачено позивачем при зверненні до суду

На підставі ст. 81, 89, 141, 259, 263- 265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 терміном на 3 (три) місяці з дня набрання чинності цим рішенням суду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а у випадку оголошення вступної та резолютивної частини протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Суддя А. І. Панчук