Справа № 285/2901/24
провадження у справі № 2/0285/1118/24
13 листопада 2024 року м. Звягель
Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:
головуючої судді………...………...Літвин О. О.,
секретаря………………………..…Клечковської М. М.,
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду
за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу
за позовом комунального підприємства Звягельської міської ради Житомирської області «Звягельтепло»
про стягнення заборгованості за комунальну послугу,
Сторони в судове засідання не прибули, належним чином повідомлені про слухання справи, клопотань про відкладення розгляду справи від них не надходило, у зв`язку з чим розгляд справи проведено у їхній відсутності.
Від представника позивача надійшла заява, в якій вона підтримала свій позов.
Причини повторної неявки відповідача невідомі, своїм правом на подання до суду будь-яких заперечень щодо змісту і вимог позовної заяви або відзиву, він не скористався. Клопотань, які б свідчили про зацікавленість відповідача у розгляді справи, матеріали справи не містять.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, суд дійшов наступного висновку.
Встановлено, що комунальне підприємство Звягельської міської ради Житомирської області «Звягельтепло» (далі по тексту Звягельтепло) надає послуги з постачання теплової енергії, обслуговування та заміни вузлів комерційного обліку, абонентське обслуговування (далі по тексту послуги) у м. Звягель (колишня назва Новоград-Волинський) Житомирської області.
Постачання теплової енергії належить до комунальних послуг.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №374533952 від 16.04.2024 право власності на квартиру АДРЕСА_1 (далі по тексту Квартира) зареєстровано за ОСОБА_1 (відповідач), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в рівних частинах. На ім`я відповідача оформлено особовий рахунок № НОМЕР_1 на послуги Звягельтепло.
Згідно з ч.4 ст.319 ЦК України власність зобов`язує.
Квартира розташована в багатоквартирному будинку та забезпечується послугами з постачання теплової енергії.
Власники квартир багатоквартирних будинків є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку (ст.382 ЦК України) і зобов`язанні брати участь у загальних витратах, пов`язаних з утриманням будинку та прибудинкових територій відповідно до своєї частки у майні будинку.
Послуги з постачання теплової енергії відповідачу надаються безперебійно в порядку, визначеному Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (далі по тексту Закон).
Згідно зі ст.1 Закону житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб, в тому числі, у жилих і нежилих приміщеннях, будинках, відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.
Правовідносини, що виникли між сторонами з приводу оплати комунальних послуг регулюються ЦК України, ЖК України, Законом, Правилами надання населенню послуг з постачання теплової енергії і типові договори про надання послуги з постачання теплової енергії, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №830 від 21.07.2019 (далі по тексту Правила).
Згідно ст.162 ЖК України наймач (власник) квартири зобов`язаний укласти договори про надання житлово-комунальних послуг, підготовлені виконавцем відповідно до Типового договору, своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.
Споживач зобов`язаний: 1) укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом; 5) оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором (ст.9 Закону).
Цивільні права та обов`язки виникають також із дій осіб, які породжують ці права та обов`язки, і такою дією є реальне надання послуг та їх споживання боржником (ст.11 ЦК України).
Законодавцем було внесено зміни до організації моделі договірних відносин у сфері надання житлово-комунальних послуг, а саме запроваджено укладання публічного договору приєднання. Тобто, що стосується багатоквартирних будинків: у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір, з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання. Такі договори вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті виконавця послуги співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем комунальної послуги.
Форма договору між споживачем (мешканцем) та виконавцем послуг є публічною офертою, тобто фактично діє за замовчуванням, якщо споживач офіційно не відмовився від надання комунальної послуги. Тобто, навіть, якщо у споживача на руках немає паперового примірника договору, він має такі самі права та обов`язки стосовно отримання зазначених послуг, як і усі інші споживачі, які вже отримали свої примірники договорів.
Фактом приєднання споживача до умов індивідуального договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надані послуги, факт отримання послуги.
Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.322 ЦК України). До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб. Опалення є однією із витрат, пов`язаною зі зберіганням нерухомого майна, а отже оплата за ці надані послуги для сталого функціонування приміщення є обов`язком власника.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.2021 №1022 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №830» було затверджено Типовий індивідуальний договір про надання послуги з постачання теплової енергії, який є публічним договором приєднання.
Відповідно до п.4 Публічного договору фактом приєднання споживача до умов договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема надання виконавцю підписаної заяви-приєднання (додаток), сплата рахунка за надану послуги, факт отримання послуги.
Згідно Правил виконавець забезпечує постачання теплової енергії у відповідній кількості та якості, що забезпечує надання послуги встановленим нормативам: за індивідуальним договором з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем до межі внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку (будівлі) та інженерно-технічних систем приміщення споживача; за договором з колективним споживачем, колективним договором, індивідуальним договором, договором з власником (користувачем) будівлі до межі зовнішніх інженерних мереж постачання послуги виконавця та внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку (будівлі).
04.10.2021 ОСОБА_1 підписав заяву-приєднання до Публічного договору та, як власник Квартири, отримував послуги, які надає позивач.
138,87 грн за обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку за період за IV квартал 2020 року - III квартал 2021 року;
1049,71 грн плати за абонентське обслуговування за період з жовтня 2020 року по квітень 2024 року, включно.
Як слідує з роздруківки особового рахунку, відкритого на ОСОБА_1 , надані послуги за період з жовтня 2019 року по березень 2024 року він не оплачував.
Незважаючи на неодноразові попередження про виникнення заборгованості за отриману теплову енергію та необхідності її погашення, відповідач суму заборгованості не погасив.
Під час розгляду справи встановлено, що відповідач не здійснює оплату наданих позивачем послуг, має заборгованість по їх оплаті. Належних та допустимих доказів на підтвердження того, що послуги ОСОБА_1 не надавались або надавались неналежної якості або в кількості менший, ніж позивачем нараховані, стороною відповідача, у передбаченому ст.ст.12,81 ЦПК України порядку, суду не надано. Доказів на спростування розміру заборгованості відповідачем не надано, документів, які підтверджують сплату боргу, матеріали справи не містять.
Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Стандарти доказування є важливим елементом змагальності процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність.
Відповідно до ст.ст.525, 526, 530 ЦК України одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, зобов`язання має виконуватись відповідно до умов договору та вимог закону.
Оскільки позивачем надано достатні та належні докази на підтвердження існування заборгованості у відповідача за користування наданими послугами, а також враховуючи його позицію, який не оспорив ні суму позову, ні правильність проведеного позивачем розрахунку, ні підстав, з яких позов заявлений, суд приходить висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.
З відповідача також належить стягнути судовий збір, понесений позивачем при подачі позову.
Керуючись статтями 4, 12, 13, 76-81, 141, 259, 280-282 ЦПК України,
Позов задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
на користь комунального підприємства Звягельської міської ради Житомирської області «Звягельтепло»
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення, а позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча суддя О. О. Літвин