УХВАЛА

Іменем України

14 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участю секретаря Дусанюк Н.О.,

та учасників справи:

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Мироненко В.В.,

представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Свириденка А.Б.,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Якушинецька сільська рада, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та свідоцтва про право власності, скасування записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та просить суд «визнати недійсними договору купівлі-продажу між власником земельної ділянки ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Лукашенком В.Б., зареєстрованого в реєстрі за №4052, в рівних частках, по 1/2 кожному, земельна ділянка площею 0,0366 га, кадастровий номер :02:005:0282; визнати недійсним свідоцтва про право власності ОСОБА_3 ; скасування записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав».

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.02.2023, головуючим суддею визначено суддю Ганкіну І.А.

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області ухвалою від 07.02.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав строк для усунення недоліків, оскільки позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір.

16.02.2023 на виконання вимог ухвали судді Вінницького районного суду Вінницької області від 07.02.2023 надійшла заява.

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області ухвалою від 17.02.2023 відкрив провадження в порядку загального позовного провадження та призначив підготовче засідання; витребував з Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області правовстановлюючі документи, рішення, реєстрація про визнання за фізичними особами права власності на прибудинкову земельну ділянку в АДРЕСА_1 ; витребував у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка В.Б. копію нотаріальної справи за №4052 від 08.06.2021, договір купівлі-продажу ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

23.02.2023 від приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка В.Б. надійшла копія договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого 08.06.2021, за №4052, укладеного між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

09.03.2024 від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Мироненко В.В. надійшла заява про залишення позовної заяви без руху, яка обґрунтована тим, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них. За відсутності визначення позовних вимог щодо кожного учасника справи має місце невідповідність положенням статті 175 ЦПК України. Крім того, за відсутності окремого процесуального документу (клопотання) у позивача щодо витребування, зокрема, нотаріальної справи №4052 від 08.05.2021, правовстановлюючих документів, рішень щодо реєстрації права власності на земельну ділянку за фізичними особами, має місце невідповідність положенням статті 177 ЦПК України. Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України. Відповідно до статті 185 ЦПК України, недодержання вимог статей 175 та 177 ЦПК України є підставою для залишення позовної заяви без руху. Тому просить розглянути питання щодо залишення позовної заяви без руху.

14.03.2023 від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Мироненко В.В. надійшов відзив на позовну заяву.

27.03.2023 від відповідача ОСОБА_4 надійшов відзив на позовну заяву.

04.04.2023 від відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву.

На підставі розпорядження керівника апарату Вінницького районного суду Вінницької області щодо проведення повторного автоматизованого розподілу справи №147/24 від 04.04.2024 головуючий суддя Вінницького районного суду Вінницької області Ганкіна І.А., відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у цивільній справі № 127/25720/22 замінена на головуючого суддю Вінницького районного суду Вінницької області Карпінську Ю.Ф., якій 04.04.2024 передано матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Якушинецька сільська рада, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та свідоцтва про право власності, скасування записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав (справа № 127/25720/22).

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області ухвалою від 08.04.2024 прийняв до провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Якушинецька сільська рада, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та свідоцтва про право власності, скасування записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав та призначив підготовче засідання.

У підготовчому засіданні, призначеному на 12.08.2024, оголошено перерву за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 адвоката Маліцького М.В. у зв`язку з необхідністю конкретизувати позовні вимоги та розмежувати їх щодо кожного відповідача.

В подальшому представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Маліцьким М.В. подано до суду клопотання, у якому він просить закрити підготовче провадження у зв`язку з наявністю в матеріалах справи усіх доказів.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 03.10.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів, оскільки після прийняття до провадження даної цивільної справи установлено, що позовна заява не відповідає вимогам чинного законодавства, а саме: у позовній заяві не конкретизовано зміст позовних вимог (прохальна частина), в тому числі відсутнє зазначення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

14.11.2024 від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Маліцького М.В. через електронну пошту суду надійшло клопотання, у якому він просить відкласти підготовче засідання. У клопотанні зазначено, що «представник позивача позбавлений можливості бути присутнім в судовому засіданні 14.11.2024; на розгляді Попільнянського районного суду Житомирської області перебуває заява ОСОБА_5 про визнання особи недієздатною та встановлення опіки; на вказану дату адвокат Маліцький М.В. зайнятий в Попільнянському районному суді Житомирської області по представництву ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 121 КК України».

В підготовчому засіданні 14.11.2024 позивач ОСОБА_1 суду зазначила, що представник ОСОБА_6 , якого їй обрала невістка, уже неодноразово подавав заяви про відкладення, тому слід провести підготовче засідання без участі її представника та відповідача ОСОБА_4 . Також зазначила, що копію ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 03.10.2024 вона не отримувала, можливо отримала її невістка. Її зареєстрованим місцем проживання є АДРЕСА_2 , однак фактично проживає вона за селищем Стрижавка, Вінницького району Вінницької області. Про своє фактичне місце проживання вона суд не повідомляла.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Мироненко В.В. в підготовчому засіданні 14.11.2024 суду зазначила, що відсутні підстави для відкладення підготовчого засідання, оскільки справа уже тривалий час перебуває в провадженні суду, а представник позивача, подаючи заяву про відкладення, зловживає своїми правами. Просить залишити позовну заяву без розгляду, оскільки стороною позивача жодних дій для конкретизації позовних вимог не вчинено. Також зазначила, що відповідачем ОСОБА_2 було понесено судові витрати, тому вони будуть ставити питання щодо відшкодування витрат, понесених на правничу допомогу.

Представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Свириденко А.Б. в підготовчому засіданні 14.11.2024 суду зазначив, що справа уже тривалий час перебуває в провадженні суду. Позовна заява була залишена без руху для того, щоб позивач могла уточнити свої позовні вимоги, однак вимоги ухвали суду впродовж п`яти днів не були виконані, тому така позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідач ОСОБА_4 попередньо подав до суду заяву, у якій просить підготовче засідання провести за його відсутності, просить залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з невиконанням стороною позивача вимог щодо розмежування та уточнення позовних вимог.

В частині третій статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши думки учасників справи, оглянувши матеріали цивільної справи № 127/25720/22, суд дійшов такого висновку.

Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою судді від 17.02.2023 відкрив провадження у справі та призначив підготовче засідання. Підготовче засідання неодноразово відкладалося, в тому числі за клопотаннями учасників справи.

Суд визнає неповажною причину відкладення, вказану у клопотанні представника позивача ОСОБА_1 адвоката Маліцького М.В. від 14.11.2024, а саме: його зайнятість в Попільнянському районному суді Житомирської області, оскільки до клопотання не долучено жодних доказів перебування представника позивача у судовому засіданні у Попільнянському районному суді Житомирської області.

Крім того, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Маліцький М.В. клопотання про відкладення подав через електронну пошту суду.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29.06.2023 №3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 14 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

З огляду на вказане адвокат зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Згідно з абз. 2 ч. 8 ст 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом наведених приписів адвокат, який мав обов`язок зареєструвати електронний кабінет, міг подати заяву або у паперовій формі, або в електронній, але виключно через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему.

Отже, надсилання до суду документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 13.09.2023 (справа № 204/2321/22), лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду. Наведені висновки не стосуються випадків подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду адвокатом.

Тобто з вищезазначеного убачається, що представник позивача ОСОБА_1 адвокат Маліцький М.В. повинен подавати до суду заяви та клопотання або у паперовій формі, або в електронній, але виключно через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему.

Таким чином, з метою забезпечення розгляду даної справи у розумні строки суд не вбачає підстав для відкладення підготовчого засідання у даній справі, оскільки основною умовою для відкладення підготовчого засідання не є відсутність учасників справи, а неможливість вирішення процесуальних питань у відповідному підготовчому засіданні.

На підставі розпорядження керівника апарату Вінницького районного суду Вінницької області 04.04.2024 було проведено повторний автоматизований розподіл справи № 127/25720/22, під час якого головуючого суддю Ганкіну І.А. замінено на головуючого суддю Карпінську Ю.Ф.

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Карпінська Ю.Ф. ухвалою від 08.04.2024 прийняв до свого провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Якушинецька сільська рада, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та свідоцтва про право власності, скасування записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав, по якій уже було відкрито провадження, та призначив підготовче засідання.

Після прийняття до провадження даної цивільної справи установлено, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам чинного законодавства, а саме: у позовній заяві не конкретизовано зміст позовних вимог (прохальна частина), в тому числі відсутнє зазначення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та просить суд «визнати недійсними договору купівлі-продажу між власником земельної ділянки ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Лукашенком В.Б., зареєстрованого в реєстрі за №4052, в рівних частках, по 1/2 кожному, земельна ділянка площею 0,0366 га, кадастровий номер :02:005:0282; визнати недійсним свідоцтва про право власності ОСОБА_3 ; скасування записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав». Таким чином, позовні вимоги поданої до суду позовної заяви не є конкретизованими, а саме: не зазначено дату договору купівлі-продажу, визнати недійсним який просить сторона позивача, не зазначено сторін вказаного договору; не конкретизовано, яке саме свідоцтво про право власності просить визнати недійсним сторона позивача (дата, номер, щодо якого майна видане таке свідоцтво), крім того, прізвище власника свідоцтва про право власності, яке у прохальній частині позовної заяви зазначено стороною позивача, відрізняється від прізвища відповідача по даній справі; не конкретизовано, про скасування яких саме записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав просить сторона позивача.

Враховуючи, що такі недоліки позовної заяви перешкоджають суду визначити конкретний зміст позовних вимог, встановити наявність або відсутність порушеного права, за захистом якого звернулася позивач ОСОБА_1 , крім того, такі недоліки позовної заяви порушують право відповідачів знати обсяг та підстави заявлених вимог, перешкоджають відповідачам визначитися із правовою позицією щодо таких вимог, тому в підготовчому засіданні 12.08.2024 ставилося це питання на обговорення з учасниками справи і представник позивача у зв`язку з цим просив оголосити перерву, щоб мати змогу уточнити позовні вимоги. До підготовчого засідання, призначеного на 03 жовтня 2024 року, від сторони позивача жодних заяв з уточненими чи зміненими позовними вимогами, чи заяви про зміну предмету позову не надходило, учасники справи в підготовче засідання 03.10.2024 не з`явилися, хоч в установленому законом порядку повідомлялися про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, представник позивача адвокат Маліцький М.В. попередньо подав заяву про закриття підготовчого провадження, тому Вінницький районний суд Вінницької області ухвалою від 03.10.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків (не конкретизованість позовних вимог (прохальна частина), в тому числі відсутнє зазначення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів) п`ять днів з дня отримання стороною позивача даної ухвали, а також роз`яснив, що в іншому випадку позов буде залишено без розгляду.

У частині п`ятій статті 272 ЦПК України визначено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Копію ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 03.10.2024 було направлено усім учасникам справи, в тому числі й стороні позивача, за адресами, відомими суду, які були зазначені в позовній заяві.

Так, з матеріалів справи убачається, що копія ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 03.10.2024 була вручена особисто позивачу ОСОБА_1 (23.10.2024) та її представнику адвокату Маліцькому М.В. (10.10.2024).

Станом на 14.11.2024 вимоги ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 03.10.2024 стороною позивача не виконано.

Суд зазначає, що вибір адвоката є правом особи, але правом, яке передбачає також настання відповідних юридичних наслідків (як процесуального характеру, так і в матеріально-правовому спорі, переданого на розгляд суду), передовсім для самого позивача.

Таким чином, доводи позивача ОСОБА_1 про те, що «це не вона обрала представника, а її невістка» у жодному разі не свідчать про наявність обставин, які б перешкоджали стороні позивача усунути недоліки позовної заяви, відповідно до вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 03.10.2024.

Щодо посилання позивача ОСОБА_1 на те, що копію ухвали суду від 03.10.2024 вона не отримувала, слід зазначити таке.

Подаючи позовну заяву до суду, стороною позивача було зазначено адресу проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Установлено, що під час розгляду справи позивач ОСОБА_1 чи її представник адвокат Маліцький М.В. не повідомляли про зміну місця проживання ОСОБА_1 та не вказували на необхідність надсилання судової кореспонденції за іншою адресою, ніж та, яка вказана у позовній заяві.

Тож впродовж усього періоду розгляду справи судом надсилалася судова кореспонденція за тією адресу проживання ОСОБА_1 , яка вказана у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_2 . До цього часу позивач не повідомляла суд про можливі факти неотримання нею судової кореспонденції.

Таким чином, доводи позивача ОСОБА_1 про неотримання нею копії ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 03.10.2024 суд сприймає критично.

Варто зазначити, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України); учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України); учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Сторона позивача мала більше ніж достатньо часу для усунення недоліків позовної заяви, вказаних у заяві представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Мироненко В.В. ще 09.03.2023, озвучених у підготовчому засіданні 12.08.2024, а також викладених в ухвалі Вінницького районного суду Вінницької області від 03.10.2024, проте, розпоряджаючись своїми процесуальними правами на власний розсуд, не вчиняла жодних дій, які б підтверджували намір усунути такі недоліки, виконати вимоги ухвали суду про залишення позову без руху або повідомити суд про наявність обставин, які перешкоджають їй виконати такі дії (усунути недоліки позовної заяви та виконати вимоги ухвали суду про залишення позову без руху).

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Тож суд, розглядаючи справу, не може надавати перевагу одній зі сторін і має забезпечувати рівність прав та обов`язків учасників справи.

У тому разі, коли позивач, розпоряджаючись своїми процесуальними правами на власний розсуд, не вчиняє жодних дій з виконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху, він має розуміти невідворотність настання для нього негативних процесуальних наслідків, а протилежна сторона вправі очікувати на дотримання судом вимог процесуального закону залишення позову без розгляду у зв`язку з неусуненням позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом.

Процесуальний порядок здійснення провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Alimentaria Sanders S. A. v. Spain» (заява №11681/85) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує на тому, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається передусім на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України», заява №36655/02).

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі необґрунтованого невиконання такою стороною вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який вимушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 14.12.2022 (справа № 760/27582/17).

Згідно з ч.ч. 11, 13 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Таким чином, враховуючи, що стороною позивача не було усунено недоліки позовної заяви ні у строк, встановлений ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 03.10.2024, ні станом на 14.11.2024, суд дійшов висновку про необхідність залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Якушинецька сільська рада, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та свідоцтва про право власності, скасування записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав.

Керуючись ст.ст. 200, 257, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Якушинецька сільська рада, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та свідоцтва про право власності, скасування записів про право власності та рішень про державну реєстрацію прав залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Повний текст ухвали виготовлено 15.11.2024.

СУДДЯ