Справа № 192/3113/24
Провадження № 2/192/905/24
Ухвала

Іменем України

15 листопада 2024 року

Суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Ковальчук Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Солонянської селищної ради, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановила:

ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом, просить визначити їй додатковий строк 60 (шістдесят) календарних днів на прийняття спадщини, який буде достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Позивач посилається на те, що за час свого життя ОСОБА_4 склала заповіт № 4754 від 10.05.2007, на підставі якого, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на випадок своєї смерті робить таке розпорядження: усе належне майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, усі майнові права та обов`язки, які належатимуть мені на день смерті, заповідає ОСОБА_1 . За померлою ОСОБА_5 обліковується нерухоме майно, а саме земельна ділянка площею 3,43 га, яка розташована на території Казначеївської сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області, що підтверджено Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №401348 від 03.02.2006, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №14355767 від 10.12.2013.

Суд зазначає, що статтею 30 ЦПК України передбачена виключна підсудність справ.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

За змістом ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Верховний Суд у постанові від 16.05.2018 у справі № 640/16548/16-ц зазначив про те, що до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

За таких обставин, зважаючи на те, що земельна ділянка, яка входить до складу спадкового майна, знаходиться на території Казначеївської сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області, то справа за позовом ОСОБА_1 до Солонянської селищної ради, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підсудна Магдалинівському районному суду Дніпропетровської області.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Таким чином, зважаючи на викладені обставини, справу потрібно передати на розгляд Магдалинівському районному суду Дніпропетровської області.

Керуючись ч. 1 ст. 30, п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України

постановила:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Солонянської селищної ради, третя особа ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передати за підсудністю на розгляд Магдалинівському районному суду Дніпропетровської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н. В. Ковальчук