У Х В А Л А

10 червня 2024 року

м. Київ

справа № 534/1770/23

провадження № 61-7998ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Костуренко Євген Миколайович, на постанову Полтавського апеляційного суду від 22 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Полтавської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Полтавській області про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури та суду,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Полтавської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Полтавській області про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури та суду.

Позивач просив суд стягнути на його користь з Державної казначейської служби України за рахунок коштів з Державного бюджету України на відшкодування моральної шкоди 380 336,67 грн, витрати на правничу допомогу - 15 000,00 грн.

Рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 10 січня 2024 року, з урахуванням ухвали цього ж суду про виправлення описки від 22 січня 2024 року, позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнено з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 380 336,67 грн на відшкодування моральної шкоди.

У частині позовних вимог до держави Україна в особі Державної казначейської служби України відмовлено.

Стягнено з держави в особі Полтавської обласної прокуратури та Головного управління Національної поліції в Полтавській області солідарно на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 000,00 грн.

Вирішено питання про розподіл судового збору.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 22 травня 2024 року частково задоволено апеляційну скаргу Полтавської обласної прокуратури та Головного управління Національної поліції в Полтавській області задовольнити частково.

Рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 10 січня 2024 року змінено, зменшено розмір моральної шкоди, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 до 90 826, 59 грн.

Рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 10 січня 2024 року скасовано в частині солідарного стягнення витрат на професійну правничу допомогу та стягнення судового збору, ухвалено в цій частині нове судове рішення.

Стягнено з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3 582,00 грн.

Компенсовано за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, судовий збір, сплачений до суду апеляційної інстанції на користь Головного управління Національної поліції в Полтавській області в розмірі 1 382,94 грн.

28 травня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Костуренко Є. М., засобами поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Полтавського апеляційного суду від 22 травня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Полтавського апеляційного суду від 22 травня 2024 року та залишити в силі рішення Комсомольського міського суду Полтавської області від 10 січня 2024 року.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Згідно із частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

У статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 3 028, 00 грн.

Предметом позову у справі є відшкодування моральної шкоди в розмірі 380 336,67 грн.

Отже, справа № 534/1770/23 не є справою з ціною позову, що перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн х 250 = 757 000,00 грн).

Тому відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню.

У касаційній скарзі заявника немає посилання на зазначені у пункті 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадки, як і на докази на їх підтвердження.

Під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваного судового рішення, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для його касаційного оскарження відповідно до статей 389, 394 ЦПК України.

Верховний Суд дослідив та взяв до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановив випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, які б свідчили про необхідність перегляду судового рішення у цій справі у касаційному порядку.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно із якою, основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках- на касаційне оскарження судового рішення.

Наведене повністю узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, згідно із якою умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції), «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії)).

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 260, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Костуренко Євген Миколайович, на постанову Полтавського апеляційного суду від 22 травня 2024 року у справі за позовом до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Полтавської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Полтавській області про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури та суду.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

А. С. Олійник

І. М. Фаловська