Справа № 571/1884/24
У Х В А Л А

14.11.2024 року суддя Покровського районного суду Дніпропетровської області, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

До Покровського районного суду Дніпропетровської області від Рокитнівського районного суду Рівненської області в порядку передачі справи за підсудністю надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Суд, під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у справі, встановив, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 175 та ст. 177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб), за його наявності, або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Як вбачається з позовної заяви, в позові відсутня повна адреса місця проживання чи перебування як позивача так і відповідачки, а саме: не зазначена вулиця, номер будинку та поштовий індекс, що унеможливлює направлення копій позовної заяви та судової повістки за допомогою поштової кореспонденції.

Крім того, в позові не зазначений реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідачки, чи не зазначено конкретно, чи відомий він позивачу, не зазначений номер і серія паспорта відповідачки, чи не зазначено конкретно, чи відомий він позивачу, не зазначені адреси електронної пошти, чи не зазначено конкретно, чи відомі вони позивачу.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем ОСОБА_1 судовий за поданою позовною заявою не сплачений, у зв`язку з тим, що позивач вважає, що він звільнений від сплати судового збору, оскільки він є учасником бойових дій.

На підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом №3551-XII.

За змістом статті 22 Закону №3551-XII особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність у ОСОБА_1 статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Позовні вимоги про розірвання шлюбу не стосуються пільг, доплат чи інших соціальних гарантій позивача ОСОБА_1 , як учасника бойових дій. Подана заява не пов`язана з наявністю/відсутністю у нього статусу учасника бойових дій, у зв`язку з чим, заявлені вимоги не пов`язані з порушенням права заявника на соціальний захист, саме як учасника бойових дій.

Аналогічні висновки щодо застосування вказаних норм права висловлені у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі №240/934/20.

Враховуючи наведене, судовий збір має бути сплачений позивачем на загальних підставах.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» станом на 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

За нормами Закону України «Про судовий збір» при розгляді позовних заяв немайнового характеру поданих фізичною особою повинно бути сплачено 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 0,4 розміру прожиткового мінімум для працездатних осіб, становить - 1211,20 гривень.

У зв`язку з наведеним, при подачі позовної заяви, яка містить одну вимогу немайнового характеру, позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Отже, позивачу слід надати до Покровського районного суду Дніпропетровської області позовну заяву в новій редакції, яка буде відповідати вимогам ст. 175 ЦПК України.

Окрім того позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн. та надати докази сплати судового збору в оригіналі.

З врахуванням вищевикладеного, суддя приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з викладеним, суд пропонує позивачу надати позовну заяву у новій редакції, в якій зазначити: ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб), за його наявності, або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Окрім того, слід надати докази сплати судового збору в розмірі 1211,20 гривень в оригіналі.

На підставі вищевикладеного, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху до усунення вищевказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.175, 177, 185, 260 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення зазначених у даній ухвалі недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Чорна