РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/3540/24

14 листопада 2024 року

Костопільський районний суд Рівненської області

в складі судді Снітчук Р.М.

за участі секретаря Зберун К.Ф.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Костопіль у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Костопільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач у поданій позовній заяві покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 .

До складу спадщини, яка відкрилася внаслідок смерті ОСОБА_2 , входять земельні ділянки, належні спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на землю IV-РВ № 000472 від 12.12.2003 року.

Позивач вказує, що вона є спадкоємцем за законом після смерті батька ОСОБА_2 , спадкоємці, які мають право на обов`язкову часку у спадщині, відсутні. На даний час має намір оформити спадщину, однак у позасудовому порядку цього зробити не може, оскільки, пропустила встановлений законом шестимісячний строк для її прийняття.

Зазначає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки на час відкриття спадщини була зареєстрована за тією ж адресою, що і спадкодавець ОСОБА_2 . Однак, нещодавно їй стало відомо, що відповідно до довідки №233/09-1-11 від 28.08.2024 р., виданої Золотолинським старостинським округом №4 виконавчого комітету Костопільської міської ради на будинковолодіння за адресою АДРЕСА_1 зареєстровано два погосподарських номери, за № 442 був зареєстрований ОСОБА_2 , за № 441 - позивач. Фактично позивач проживала на території одного будинковолодіння із спадкодавцем.

Просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 три місяці.

У судове засідання позивач ОСОБА_3 та її представник адвокат Артерчук Л.В. не з`явилися, від представника позивача надійшла письмова заява про розгляд справи у їх відсутності, заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити, покликаючись на викладені у позовній заяві обставини.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про визнання позовних вимог та просив розгляд справи здійснювати за його відсутності.

Враховуючи те, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд вважає за можливе відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України ухвалити рішення у справі про задоволення позову.

Дослідивши письмові докази у справі, суд вважає заявлені вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені устаттях 1261-1265цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Судом встановлено, що батько позивача ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 21.06.2024 року, виданим повторно Костопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Після смерті ОСОБА_2 залишилася спадщина, до складу якої входять земельні ділянки належні спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на землю серії IV-РВ № 000472 від 12.12.2003 року.

Родинність їх стосунків доводиться свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_2 , виданим повторно 21.12.2021 року, в якому її батьком зазначений ОСОБА_2 , матір`ю - ОСОБА_4 .

Після реєстрації шлюбу позивач, змінила дошлюбне прізвище з ОСОБА_5 на ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 виданом повторно 08 травня 2018 року, виконавчим комітетом Золотолинської сіслької ради Костопільського району Рівненської області.

Таким чином встановлено, що позивач ОСОБА_3 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Із довідки Золотолинського старостинського округу №4 виконавчого комітету Костопільської міської ради №183/02-08 від 24.06.2024 року вбачається, що на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем ОСОБА_2 ніхто не проживав та зареєстрованим не був.

Із інформаційної довідоки зі Спадкового реєстру від 29.07.2024 року №77805338 вбачається, що спадкодавцем ОСОБА_2 заповіт не вчинявся, спадкова справа після його смерті не заводилася, із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, свідоцтво про право на спадщину не видавалися.

Разом із цим у довідці Золотолинського старостинського округу №4 виконавчого комітету Костопільської міської ради №223/09-1-11 від 28.08.2024 року зазначено, що згідно даних погосподарського обліку №442 (книга №6 на 2006-2010 роки с. Тростянець) за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрований та проживав ОСОБА_2 , за цією ж адресою згідно даних погосподарського обліку №441 (книга №6 на 2006-2010 роки с. Тростянець) проживала та була зареєстрована позивач ОСОБА_3 .

Наведене дає підстави вважати, що позивач строк для прийняття спадщини пропустила з поважних причин, скільки проживала та значилася зареєстрованою за тією ж адресою, що і спадкодавець та про присвоєння різних погосподарських номерів не знала.

Приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Семенюк С.І. 29.07.2024 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач має намір оформити спадщину, однак свідоцтва про право на спадщину за законом отримати не має можливості у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття.

Також встановлено, що у визначений законом строк позивач спадщини не прийняла з об`єктивних причин, які пов`язані з непереборними, істотними труднощами, що виникли для неї. При цьому суд приймає до уваги покликання позивача на те, що вона помилково вважала, що прийняла спадщину, проживала та була зареєстрована за тією ж адресою, що і спадкодавець, про дані погосподарського обліку будинковолодіння, яке належало її батькам, їй відомо не було.

Згідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

У постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року, у справі № 565/1145/17, висловлено правову позицію, якою розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, зокрема зазначено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Наведені вище обставини свідчить про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини та відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За наведених обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених вимог, вважає причини пропуску позивачкою строку звернення за прийняттям спадщини поважними і відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначає їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст. 1217, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 10 - 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Костопільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Інформація про сторони:

Позивач ОСОБА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач Костопільська міська рада, вул. 1 Травня, 3 м. Костопіль Рівненського району Рівненської області, .

Повний текст рішення складено 14 листопада 2024 року.

Суддя: Р. М. Снітчук