Рішення

Іменем України

18 жовтня 2024 року

смт Краснопілля

справа № 578/745/24

провадження № 2/578/256/24

Краснопільський районний суду Сумської області у складі: головуючого судді Косар А. І. розглянув у письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу Єдиний унікальний номер судової справи 578/745/24

ім`я (найменування) сторін:

позивач: АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» /скорочене найменування банку- АТ «ПУМБ»/

представник позивача: Киричук Галина Миколаївна

відповідач: ОСОБА_1

предмет позову: спір про стягнення заборгованості

та установив:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2024 року через систему «Електронний суд» представник АТ «ПУМБ» Киричук Г. М.

звернулася до Краснопільського районного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) на користь АТ «ПУМБ» заборгованість у розмірі 62 383, 43 грн, а також судовий збір у розмірі 2 422,40 грн.

Аргументи сторони позивача

Позивач мотивує позов тим, що між АТ «ПУМБ» та ОСОБА_1 . 30.10.2019 на підставі кредитного договору № 501 видано кредитну картку з кредитним лімітом в сумі 3 000 грн, який пізніше було збільшено до 38 500.00 грн.

Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином, в зв`язку з чим заборгованість відповідача перед позивачем станом на 4.06.2024 складає 62 383, 43 грн, з яких: 36 448.04 грн - заборгованість за кредитом; 25 935.39 грн - заборгованість процентами; 0 грн - заборгованість за комісією.

Щодо збільшення кредитних лімітів позивач зазначив, що умовами Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб передбачено право Банку змінювати клієнту кредитний ліміт.

Так, згідно пункту 4.3.6.4 частини 4 Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб встановлено, що змінити (зменшити, збільшити) розмір наданого Кредитного ліміту або закрити Кредитний ліміт взагалі за умови інформування Клієнта шляхом направлення смс-повідомлення на номер мобільного телефону. В смс-повідомленні про зміну розміру Кредитного ліміту Банк повідомляє Клієнту новий розмір Кредитного ліміту. У разі незгоди Клієнта із зміненим розміром Кредитного ліміту, за винятком випадку, передбаченого пунктом 4.2.19 Розділу ІІ цього Договору Клієнт протягом 30 календарних днів повинен звернутися до Банку та особисто подати відповідну письмову заяву. У випадку, якщо Клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду зі зміною розміру Кредитного ліміту та/або здійснив першу Платіжну операцію після отримання вказаного смс-повідомлення Банку згода Клієнта зі зміною умов Договору вважається підтвердженою.

Позивач направляв письмову вимогу (Повідомлення) відповідачу на адресу місця проживання, яку вона зазначила у анкеті на отримання кредиту, однак у наданий строк заборгованість відповідачем погашена не була.

Щодо дотримання Позивачем строків позовної давності зазначає, що кредитний договір укладено між сторонами 30.10.2019, однак кредитною карткою Відповідач користувалася і здійснювала платежі до 23.09.2023, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку. Таким чином, строки позовної давності повністю дотримано.

Аргументи сторони відповідача

ОСОБА_1 про день, час та місце розгляду справи повідомлялася шляхом направлення повістки - повідомлення за зареєстровани місцем проживання, конверт з рекомендованим повідомленням повернувся без вручення адресату з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Отже, лише відповідач за власним волевиявленням не скористався правом отримати кореспонденцію від суду, а тому відповідач вважається таким, що повідомлений про перебування справи на розгляді. Неотримання відповідачем ухвали суду та копії позовної заяви з додатками відбулося саме з його вини. Відповідач, у разі незнаходження за його адресою реєстрації, повинен був докласти зусиль про отримання поштової кореспонденції за цією адресою. Крім того, неотримання ухвали суду відповідачем у вказаному випадку не може бути причиною для порушення законного права позивача на розумний строк розгляду його справи. У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/15442/17 та від 04.12.2018 у справі №921/32/18.

Крім того, Верховний Суд в постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 зазначив, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Відповідач у визначений судом строк не подала заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, та відзив. Виходячи з цього, суд уважає за можливе розглядати справу за наявними в ній доказами.

Процесуальні дії у справі

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2024 у Краснопільському районному суді Сумської області головуючим суддею визначено Алевтину Іванівну Косар.

13 серпня 2024 року Ухвалою Краснопільський районний суд Сумської області /далі суд/ прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у судовій справі. Справу призначив до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслав учасникам справи. Відповідачу одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі надіслав копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

14.10.2024 відповідно до 268 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) у судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення 18.10.2024 (частина п`ята статті 268 ЦПК).

Фактичні обставини справи, встановлені судом

30.10.2019 між АТ «ПУМБ» та ОСОБА_1 була підписана заява №501 про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі ДКБО), відповідно до умов якої останній видано кредитну карту з кредитним лімітом в розмірі 3 000.00 грн строком на 12 місяців з фіксованою процентною ставкою за користування кредитом у розмірі 47,88 % річних.

30.10.2019 ОСОБА_1 також підписала Паспорт споживчого кредиту, в якому, зокрема, визначені основні умови кредитування, інформація щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача, порядок повернення кредиту.

Судом також досліджено Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції від 12.06.2019 та в редакції від 15.03.2021; Графік платежів та розрахунок вартості споживчого кредиту; виписку по особовому рахунку на ім`я ОСОБА_1 за період з 30.10.2019 по 4.06.2024; довідку про збільшення кредитного ліміту за договором № 501 від 30.10.2019, відповідно до якої станом на 3.03.2022 кредитний ліміт був збільшений до 38 500.00 грн.

З виписки по особовому рахунку відповідача вбачається, що ОСОБА_1 користувалася кредитними коштами, а також здійснювала часткове погашення заборгованості.

У порушення умов укладеного договору відповідач не виконувала у повному обсязі свої зобов`язання за кредитними договорами, внаслідок чого станом на 4.06.2024 (включно) утворилася заборгованість у загальному розмірі 62 383, 43 грн, з якої: 36 448.04 грн - заборгованість за кредитом; 25 935.39 грн - заборгованість процентами; 0 грн - заборгованість за комісією.

5.06.2024 за вих. № КНО-44.2.2/325 на ім`я відповідача була направлена письмова вимога про виконання зобов`язання перед АТ «ПУМБ» та погашення заборгованості за Кредитним договором № 501 від 30.10.2019 у загальному розмірі 62 383, 43 грн станом на 4.06.2024. Відповідачем вказана вимога була проігнорована та погашення заборгованості не здійснено.

Мотивувальна частина

Позиція Суду

Згідно з пунктом 6 статті 3 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) справедливість, добросовісність та розумність належать до загальних засад цивільного законодавства.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК).

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.09.2019 в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)).

Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення сторонами перед судом переконливості поданих доказів є конституційною гарантією (стаття 129 Конституції України).

Відповідно до норм статей 12, 13, 81 ЦПК, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною другою статті 78 ЦПК встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд доходить висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено статтею 279 ЦПК.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

Позов АТ «ПУМБ» підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Суд, та застосовані норми права

Відповідно до чч. 1, 2 статті 207 ЦК правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом стст. 626, 628 ЦК договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 638 ЦК визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом, як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За приписами частини другої статті 638 ЦК договір укладається шляхом пропозиції (оферти) однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Частина перша статті 663 ЦК вказує на те, що публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 ЦК договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати своєї умови договору.

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умов розроблює підприємець (в даному випадку банк).

Так як умови договору розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку з чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші.

Згідно із статтею 1048 ЦК позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлюється договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором.

Судом встановлено, що за умовами договору сторонами було погоджено тип кредиту сума/ліміт/кредиту, строк кредитування, процентну ставку, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту.

ОСОБА_1 власним підписом підтвердила, що отримала та ознайомилася з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, який надано виходячи із обраних нею умов кредитування.

За таких обставин суд доходить висновку, що сторони обумовили у письмовому вигляді істотні умови договору, у тому числі ціну договору, яка встановлена у формі сплати відсотків за користування кредитними коштами.

Враховуючи, що сторони домовилися про сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком витяг з Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, заява на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, паспорт споживчого кредиту можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору.

Стаття 1049 ЦК передбачає, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій же сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій же кількості, такого ж роду та такої ж якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, встановлені договором.

Згідно із статтею 1054 ЦК, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до статті 526 ЦК , зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (стаття 612 ЦК).

Згідно із частиною першою статті 598 ЦК зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК).

Згідно з частиною першою статті 625 ЦК боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно до статті 629 ЦК договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Матеріали справи не містять жодного належного та допустимого доказу, який би стверджував про сплату відповідачем заявленої заборгованості.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально - правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (див. пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16).

Суд встановив, що відповідач не виконала належним чином зобов`язання за Кредитним договором № 501 від 30.10.2019 в обумовлені договором строки, позивач у свою чергу отримав право вимоги до відповідача. Розмір заборгованості Позичальника підтверджується Розрахунком заборгованості за Кредитним договором № 501 від 30.10.2019 за період з 30.10.2019 по 4.06.2024.

Таким чином, АТ «ПУМБ» має право звернутись до суду за захистом своїх порушених прав, які мають бути ефективно захищені шляхом стягнення з Позичальника/Відповідача заборгованості. Такий спосіб захисту є належним, ефективним і правомірним і в повній мір відповідає правовій природі цивільних відносин, що існують між Позивачем і Відповідачем.

Відповідно до статті 263 ЦПК, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства.

Отже, з відповідача підлягає стягненню заборгованість за Кредитним договором № 501 від 30.10.2019 за період з 30.10.2019 по 4.06.2024 у загальному розмірі 62 383, 43 грн, з якої: 36 448.04 грн - заборгованість за кредитом; 25 935.39 грн - заборгованість процентами; 0 грн - заборгованість за комісією.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Щодо розподілу судових витрат

Ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір». Таким чином, в разі якщо ціна позову становить менше 201 866,67 гривень (201 866,67 * 1,5% = 3 028,00 грн), то судовий збір за подання такого позову має бути сплачений у мінімальному розмірі 3 028,00 гривень.

Вказаний позов подається в електронній формі та сформований в системі «Електронний суд», тому на підставі частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір», та з урахуванням правової позиції, викладеної 16 листопада 2022 року Великою Палатою Верховного Суду при розгляді справи № 916/228/22, до зазначеного розміру судового збору застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У цій справі за подачу позову про стягнення заборгованості у розмірі 62 383, 43 грнпозивачем сплачений судовий збір в розмірі 2 422,40 грн /3028,00 грн * 0,8 /, що узгоджується з приписами статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Частиною першою статті 141 ЦПК встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 2 422,40 грн.

Керуючись стст. 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Краснопільський районний суд Сумської області, -

Ухвалив:

Задовольнити позов АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК».

Стягнути з ОСОБА_1 (дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; Паспорт НОМЕР_2 від 5.11.2016) на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (, місцезнаходження юридичної особи: вул. Андріївська, буд. 4, місто Київ, 04070, Україна) заборгованість за Кредитним договором №501 від 30.10.2019 станом на 4.06.2024 у розмірі 62 383 (шістдесят дві тисячі триста вісімдесят три) грн 43 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 (дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; Паспорт НОМЕР_2 від 5.11.2016) на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (, місцезнаходження юридичної особи: вул. Андріївська, буд. 4, місто Київ, 04070, Україна) в рахунок відшкодування понесених судових витрат по сплаті судового збору за подання позову 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частина п`ята статті 268 ЦПК).

Інформація про сторони та інших учасників справи:

позивач: АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» , місцезнаходження юридичної особи: вул. Андріївська, буд. 4, місто Київ, 04070, Україна.

представник позивача: Киричук Галина Миколаївна РНОКПП: НОМЕР_3 ; адреса: вул. Андріївська, буд. 4, місто Київ, 04070, Україна; Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Серія ПТ № 2412 від 23.10.2018; довіреність на справу від 13 лютого 2024 року.

відповідач: ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 ; Паспорт НОМЕР_2 від 5.11.2016; встановлене місце реєстрації: село Лісне, Сумський район, Сумська область, 42400, Україна.

Повне рішення складено 18 жовтня 2024 року.

Суддя А. І. Косар