Справа № 296/5175/23 Головуючий у 1-й інст. Драч Ю. І.
Категорія 39 Доповідач Трояновська Г. С.
У Х В А Л А

14 листопада 2024 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі судді Трояновської Г.С., вирішуючи відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України питання, про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики

в с т а н о в и в:

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, 09.11.2024 представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 надіслав за допомогою підсистеми «Електронний суд» апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обгрунтування клопотання зазначає, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 , а враховуючи що предметом розгляду є захист сімейних та житлових прав останньої, просить клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року задовольнити або відстрочити сплати судового збору до вирішення апеляційної скарги по суті.

Розглянувши вказане клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці;б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами від 25.09.2015 року) роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Такі ж висновки містяться і в ухвалах Верховного Суду від 19.12.2022 року, 30.12.2022 року, 19.01.2023 року у цій же справі №338/966/20.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст.12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Одночасно, саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору.

Обгрунтовуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 долучив відомості з Державного реєстру фізичних осібплатників податків про джерела/суми нарахованого доходу за період з 01.01.2023 по 4 квартал 2024 року. Із наданих відомостей вбачається, що сукупний дохід ОСОБА_1 за 2023 рік становив 20 322,02 грн.

Водночас, зазначені у клопотання доводи та надані на їх підтвердження докази не дають достатніх підстав вважати, що сума судового збору, яку необхідно сплатити за подання апеляційної скарги є для ОСОБА_1 надмірною, оскільки адвокатом Чертковим В.О. не надано суду апеляційної інстанції доказів на підтвердження реального майнового стану заявниці, зокрема: довідки про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, документи про відсутність придбання рухомого чи нерухомого майна тощо, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає. З аналогічних мотивів не підлягає задоволенню клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення апеляційної скарги по суті.

Апеляційне провадження по справі не може бути відкрито, оскільки за подання апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Відповідно до п. 3 ч. 4, ч. 5 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір сплачується в розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно із п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору складала 1% ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2023 році становив 2684 грн.

Рішення суду оскаржується в частині задоволених позовних вимог, ціна позову складає 1 923 368,55 грн.

При поданні позовної заяви сплаті підлягав судовий збір у сумі 13420 грн. відповідно до п.п.2 ч.1 ст. 4 Закону України.

Із матеріалів справи вбачається, що апеляційну скаргу подано через систему «Електронний суд».

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Виходячи із наведеного, за подання апеляційної скарги необхідно сплатити 16104 грн судового збору (13420 грн х 150%) х 0,8.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» та листа Державної судової адміністрації України № 15-15335/15 від 28.08.2015р. судовий збір згідно закону перераховується у безготівковій або готівковій формі, при сплаті судового збору через онлайн системи, банкомати для приймання платежів, інтернет-банкінг, банківські установи обов`язковими для заповнення платниками є наступні реквізити: Отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача - UА0006797; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Житомирський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, апеляційна скарга залишається без руху для сплати судового збору.

Керуючись ст. 354, 185, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 09 січня 2024 року залишити без руху, надавши строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що в разі не усунення вказаних в ухвалі недоліків апеляційна скарга буде повернута особі, яка її подає.

Оригінал квитанцій про оплату судового збору слід надіслати на адресу Житомирського апеляційного суду.

Суддя