Справа № 524/7631/24
Провадження № 2/524/4294/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2024 року м.Кременчук

Автозаводський районний суд міста Кременчука в складі:

головуючого судді Алексашиної Н.С.,

секретаря судових засідань Антибури І.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Кондрик Н.Г.,

представника відповідача адвоката Браташа Ю.П.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

23.07.2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

26.09.2024 року ОСОБА_2 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Відповідно до ч.1 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Ознайомившись із зустрічною позовною заявою, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам пункту 4 ч.3 ст.175 ЦПК України, який передбачає, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні .

Так, у поданій заяві ОСОБА_2 посилається на необхідність відступу від засади рівності часток подружжя.

Втім, у поданій зустрічній позовній заяві позивачка не зазначає до якого розміру вона вважає за необхідне збільшити її частку у праві спільної сумісної власності подружжя.

Крім того, всупереч вимогам ч.4 ст.177 ЦПК України позивачкою не сплачено судовий збір за подання зустрічної позовної заяви.

Натомість позивачкою подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору.

Клопотання обґрунтоване тим, що її дохід за 2023 рік склав 129643,5 грн., а розмір судового збору за її підрахунками становить більше 5% від її річного доходу, а саме 9084 грн.

Суд, ознайомившись з клопотанням позивачки про звільнення від сплати судового збору, виходить з наступного.

Згідно п.1 ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою встановлена ставка судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на заявлену ціну позову, застосуванню підлягає ставка судового збору еквівалентна 5 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору за подачу позовної заяви в електронній формі.

Таким чином, до сплати належить 12112 гривень судового збору з розрахунку: (3038 грн.х5)х0,8=12112 грн.

Згідно ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно п.1 ч.1 ст.8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно ч.2 ст.8 вказаного Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наданої довідки про доходи убачається, що дохід позивачки за 2023 рік склав 160 407,80 грн.

Отже, сума належного до сплати судового збору дійсно перевищує 5% річного доходу позивачки (8020,39 грн.).

Водночас, надана довідка про доходи не характеризує в повній мірі майновий стан позивачки, оскільки не відображає реальні витрати позивачки, наявність у неї заощаджень, рахунків у банківських установах, рухомого та нерухомого майна на праві власності тощо.

Також суд звертає увагу, що попри те, що позивачка прохає про звільнення її від сплати судового збору, поруч з цим у зустрічній позовній заяві наведені витрати на правничу допомогу, зокрема 20 000 гривень за складання зустрічної позовної заяви та відзиву на позовну заяву, а також заплановані витрати в розмірі 3000 гривень за участь адвоката у кожному судовому засіданні.

Зазначена обставина на думку суду також вказує на фінансову спроможність позивачки нести витрати на сплату судового збору.

Зважаючи на викладене, беручи до уваги вартість предмета спору, а також враховуючи, що перевищення встановлених Законом 5 відсотків розміру річного доходу позивачки не є істотним, а її щомісячний дохід все ж таки є вищим за встановлений розмір мінімальної заробітної плати, суд не знаходить підстав для задоволення поданого клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, позивачці у поданій зустрічній позовній заяві слід зазначити до якого розміру вона вважає за необхідне збільшити її частку у праві спільної сумісної власності подружжя в порядку відступу від засади рівності часток, а також сплатити судовий збір.

Відповідно до ч.2 ст.194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 185, 194 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення її від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом 5 днів з дня отримання ним копії ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду в указаний строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя Н.С. Алексашина