Провадження №: 2-о/755/19/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2024 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

Головуючого судді - Коваленко І.В.,

Присяжні: Гоцманюк О.В.,

Джавшанашвілі І.В.,

за участі секретаря судових засідань - Назарової І.В.,

розглянувши у закритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про усиновлення, -

в с т а н о в и в:

10 жовтня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про усиновлення.

Розгляд справи визначено проводити у порядку окремого провадження, у закритому судовому засіданні, судом у складі одного судді і двох присяжних.

Призначено судове засідання на «08» листопада 2023 року.

01 листопада 2023 року головним спеціалістом Дніпровського районного суду міста Києва Дорошенко І.В. складено протокол щодо неможливості призначення присяжних на справу, у зв`язку з відсутністю потрібної кількості присяжних для розподілу справи.

08 листопада 2023 року судове засідання не відбулось через неповний склад суду. Справу призначено до розгляду на 27 грудня 2023 року.

21 грудня 2023 року головним спеціалістом Дніпровського районного суду міста Києва Бодня О.В. складено протокол щодо неможливості призначення присяжних на справу, у зв`язку з відсутністю потрібної кількості присяжних для розподілу справи.

27 грудня 2023 року довідкою секретаря судових засідань цивільна справа №755/12259/23 знята з розгляду, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Коваленко І.В. на лікарняному. Справу призначено на 13.02.2024 року.

08 січня 2024 року складено протокол попереднього відбору присяжних, відповідно до якого у цивільній справі №755/12259/23 попередньо відібрані присяжні Гоцманюк О.В. та Джавшанашвілі І.В.

13 лютого 2024 року, у зв`язку з неявкою у судове засідання заявника ОСОБА_1 , у судовому засіданні оголошено перерву до 06.03.2024 року.

05.03.2024 року через систему «Електронний суд» представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Федоренко І.Л. подав заяву про відкладення розгляду справи через неможливість заявника ОСОБА_1 прибути у судове засідання за станом здоров`я (зареєстрована 06.03.2024 р. вх.№12736).

06.03.2024 року довідкою секретаря судових засідань цивільна справа №755/12259/23 знята з розгляду, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Коваленко І.В. у нарадчій кімнаті по цивільній справі №755/21588/21. Справу призначено на 03.04.2024 року.

02.04.2024 року через систему «Електронний суд» представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Федоренко І.Л. подав заяву про неможливість взяти участь у даній справі з поважних причин, а саме: необхідність здійснення захисту підзахисної у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим просив відкласти розгляд справи (зареєстрована 03.04.2024 р. вх.№18949).

03 квітня 2024 року, постановою суду, занесеною до протоколу судового засідання №2690387, клопотання представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Федоренка І.Л. було задоволено, відкладено розгляд справи на 21 травня 2024 року.

21.05.2024 року довідкою секретаря судових засідань цивільна справа №755/12259/23 знята з розгляду, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Коваленко І.В. на лікарняному. Справу призначено на 19.06.2024 року.

18 червня 2024 року через систему «Електронний суд» представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Федоренко І.Л. подав заяву про неможливість взяти участь у даній справі з поважних причин, а саме: необхідність взяти участь як захисника у кримінальній справі №991/4945/20 (розгляд по суті) у Вищому антикорупційному суді України, у зв`язку з чим просив відкласти розгляд даної справи, призначеної на 19.06.2024, на іншу дату (зареєстрована 19.06.2024 р. вх.№34572).

19 червня 2024 року заявник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Судова повістка про виклик заявника до суду на 19.06.2024 у вигляді SMS-повідомлення надсилалась на номер телефону, зазначений самим же заявником у його заяві про усиновлення.

19 червня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва визнано обов`язковою явку заявника ОСОБА_1 у судове засідання для дачі особистих пояснень та подання доказів. Розгляд цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про усиновлення було відкладено та призначено дату наступного судового засідання на 08 липня 2024 року.

08.07.2024 року довідкою секретаря судових засідань цивільна справа №755/12259/23 знята з розгляду, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Коваленко І.В. на лікарняному. Справу призначено на 06.08.2024 року.

Суд направляв на зареєстровану адресу заявника копію ухвали від 19.06.2024 року разом з викликом до суду. Однак, заявник кореспонденцію суду не отримав, а лист повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

06.08.2024 року в судовому засіданні було задоволено клопотання представника заявника Федоренка І.Л. про відкладення розгляду справи. З урахуванням того, що явка заявника ОСОБА_1 до суду була визнана обов`язковою судове засідання відкладено до 11.09.2024 року.

06.08.2024 року в судовому засіданні було задоволено клопотання представника заявника Федоренка І.Л. про відкладення розгляду справи. Сам заявник, явка якого до суду була визнана обов`язковою, до зали судових засідань не з`явився. Судове засідання відкладено до 16.10.2024 року.

09 жовтня 2024 року через систему «Електронний суд» заявник ОСОБА_1 подав клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів (зареєстрована 10.10.2024 р. вх.№55575).

16 жовтня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва у задоволенні заяви ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції відмовлено, на підставі частини першої статті 212 ЦПК України, оскільки учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

16.10.2024 року в судовому засіданні було задоволено клопотання заявника ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи. Судове засідання відкладено до 13.11.2024 року.

13 листопада 2024 року (вх.№62383) через систему «Електронний суд» від заявника ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

12 листопада 2024 року через систему «Електронний суд» представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Федоренко І.Л. подав заяву про неможливість взяти участь у даній справі з поважних причин, а саме: необхідність взяти участь як захисника у кримінальній справі №752/22967/24 (за обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0000256 від 28.03.2024 року) у Голосіївському районному суді міста Києва, у зв`язку з чим просив відкласти розгляд даної справи, призначеної на 13.11.2024, на іншу дату (зареєстрована 13.11.2024 р. вх.№62393).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, занесеною до протоколу судового засідання, у задоволенні клопотання заявника ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи було відмовлено, у зв`язку з необґрунтованістю.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, занесеною до протоколу судового засіданні, клопотання представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Федоренка І.Л. про відкладення розгляду справи було задоволено частково, визнано причину неявки адвоката Федоренка І.Л. до суду поважною, в частині клопотання про відкладення розгляду справи - відмовлено.

Судом встановлено, що, починаючи з дати першого судового засідання - 27 грудня 2023 року, 13 лютого 2024 року, 06 березня 2024 року, 03 квітня 2024 року, 21 травня 2024 року, 19 червня 2024 року, 08 липня 2024 року, 06 серпня 2024 року, 11 вересня 2024 року, 16 жовтня 2024 року, 13 листопада 2024 року, - заявник ОСОБА_1 в судові засідання не з`являвся, при цьому його явка у судове засідання для дачі особистих пояснень та подання доказів була визнана обов`язковою.

Оцінивши наявні у справі докази стосовно належного повідомлення учасників цивільного процесу про час та місце розгляду, суд приходить до висновків про наявність підстав для залишення заяви без розгляду з підстав, передбачених ч. 5 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України, виходячи з наступного.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. За змістом положень ч.3 ст. 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як убачається з матеріалів справи, заявник систематично не з`являвся у призначені судові засідання, при цьому останній належним чином повідомлявся про призначені судові засідання. Заяв про розгляд цивільної справи за його позовом у відсутність останнього до суду також не подавав. Конверти з судовими повістками про виклик до суду на 08.07.2024 року, 11.09.2024 року, 16.10.2024 року, які направлялись на зазначену заявником у заяві та зареєстровану адресу заявника повернулись до суду неврученими з відміткою у довідці про причини повернення/досилання «адресат відсутній за вказаною адресою».

Таким чином, незважаючи на те, що заявник був ініціатором судового процесу, вважаючи, що його права були порушені, в подальшому свідомо нехтував своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз п.3 частини першої ст.257 ЦПК України та положень ст.223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення про причини нявки. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив причин неявки, так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Така позиція висловлена Верховним судом у постанові від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13.

Частина 2 та 5 ст. 12 ЦПК України визначає, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Як передбачено ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Частина 1 ст. 44 ЦПК України визначає, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», слідує, що в силу вимог ч. 1 статті 6 Конвенції про захисти прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, в їх системному зв`язку, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, що викладена в рішенні по справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03), в частині того, що «…сторони в розумінні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 року, та «Трух проти України», заява № 50966/99 від 14.10.2003 року).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення без розгляду заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про усиновлення, оскільки вищенаведені обставини свідчать про втрату заявником заінтересованості у вирішенні даного спору, в той же час з урахуванням предмету спору та суб`єктивного складу сторін проведення судового розгляду справи у відсутності заявника суперечить нормам цивільного процесуального законодавства.

Як передбачено п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 223, 257, 258, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про усиновлення, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Повний текст ухвали суду складений 14 листопада 2024 року.

С у д д я :

Присяжні: 1.

2.