РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючої судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Савченко Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом, поданим представником ОСОБА_1 адвокатом Шматом Русланом Петровичем, до Житомирської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, -

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

29.09.2023 р. адвокат Шмат Р.П. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк, терміном в три місяці, для подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заявлених вимог представник посилається на те, що з початком повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України для збереження свого життя та життя своєї матері, позивач разом з нею виїхали до Республіки Німеччини.

05.11.2022 року мати позивачки померла. За життя ОСОБА_3 склала заповіт, яким все належне їй майно заповіла своїй дочці ОСОБА_1 . Після смерті матері позивача відкрилась спадщина на квартиру за адресою АДРЕСА_1 . Представник вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин, оскільки вона не була достатньо обізнана з порядком прийняття спадщини вважала, що фактично прийняла спадщину, так як проживала разом зі спадкодавцем за кордоном, крім цього на території України було введено воєнний стан, який на даний час не скасований.

ІІ. Процедура та позиції сторін

Ухвалою суду від 03.10.2023 р. відкрито провадження у справі, розгляд справ постановлено проводити в загальному позовному провадженні, призначене підготовче судове засідання.

29.02.2024 року ухвалою суду до участі у справі в якості третьої особи залучено ОСОБА_2 , яка є сестрою позивачки.

22.05.2024 року ухвалою суду, яка постановлена судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

Заяв по суті справи до суду не надійшло.

У судове засідання позивач та її представник не з`явились, у матеріалах справи міститься заява адвоката Шмата Р.П. про розгляд справи без їх участі (а.с. 70).

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без участі представника (а.с. 23).

Третя особа ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, копія ухвали про залучення до участі в справі в якості третьої особи від 29.02.2024, судові повістки направлялись за зареєстрованим місцем її проживання (а.с. 55), проте повернулись на адресу суду не врученими з відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 62, 66-67).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд вважає за можливе провести судове засідання у відсутності учасників справи, які скористалися своїм правом та подали до суду заяви про розгляд справи в їх відсутність, а також у відсутність третьої особи, яка про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки в суд не повідомила.

За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, на підставі ст. 259 ЦПК України складення повного тексту судового рішення відкладено до 10 днів.

ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі статтею 1233 Цивільного кодексу України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 Цивільного кодексу України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

ІV. Обставини, встановлені судом, докази на їх підтвердження та мотиви суду

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_3 , що підтверджується змістом копії свідоцтва про народження (а.с. 7).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла в м. Дортмунд, Федеративна Республіка Німеччина, що підтверджується змістом копії свідоцтва про смерть № НОМЕР_1 від 14.11.2022 року (а.с. 32-36).

Згідно довідки №106 від 12.06.2024 року, яка видана ТОВ Керуюча Компанія «Домком Житомир» ОСОБА_3 , 1951 року народження, на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , інші зареєстровані за цією адресою були відсутні (а.с. 69).

14.07.2023 року консулом Генерального консульства України в Дюссельдорфі Бикорізом Р.Є. засвідчено заяву ОСОБА_1 , якою вона повідомила всі компетентні органи України, що спадщину після смерті матері ОСОБА_3 вона приймає (а.с. 12).

12.10.2020 року ОСОБА_3 було складено заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О. та зареєстрований в реєстрі за №12459, відповідно до якого все своє майно спадкодавець заповіла своїй дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру №74862284 від 23.11.2023 року (а.с. 31). Наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину у встановленому законом порядку, судом не встановлено.

Дослідивши позовну заяву, додані до неї письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на те, що у зв`язку із веденням воєнного стану в Україні та перебуванням її за межами країни, вона не мала змоги вчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який у подальшому неодноразово продовжувався і триває по теперішній час.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Враховуючи, що позивач вчасно не звернулась до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану та перебуванням позивача поза межами України, то пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення додаткового строку тривалістю три місяці, який суд вважає достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач: Житомирська міська рада, місцезнаходження: м. Житомир, м-н С.П. Корольова, 4/2,

Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Повний текст рішення складений 21.06.2024.

Суддя О.В. Стрілецька