Провадження №: 2/752/5719/24
У Х В А Л А

про передачу справи до іншого суду

24 червня 2024 року Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Митрофанова А.О., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про поділ майна подружжя

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач), адреса: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 (далі- відповідач), адреса: АДРЕСА_1 , в якій позивач просить

- визнати право власності за ОСОБА_1 на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 41,5 кв.м, який є спільною власністю подружжя;

- визнати право власності за ОСОБА_2 на

1. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 79,6 кв.м;

2. земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер :04:021:0179;

3. земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер :04:021:0104;

4. земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер :04:021:0103;

5. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 369,1 кв.м;

6. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 41,5 кв.м;

7. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_5 , загальною площею 289,1 кв.м.

Підставами позову вказується відсутність згоди щодо поділу майна.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, слід звернути уваги на таке.

Позивач також звернулась до суду з позовними вимогами про поділ майна подружжя, зокрема, житловий будинків та земельних ділянок, тобто, поділу нерухомого майна, об`єднавши ці позовні вимоги з позовними вимогами про розірвання шлюбу.

Так, частиною першою статті 30 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Наведена норма закону дозволяє дійти висновку, що правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна та стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить поділити майно між подружжям, яке знаходиться у місті Луганськ та у місті Києві, зазначаючи при цьому оціночну вартість цього нерухомого майна, а саме:

- визнати право власності за ОСОБА_2 на

1. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 79,6 кв.м, оціночною вартістю 334 000,00 грн;

2. земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер :04:021:0179 оціночною вартістю 145 672,00 грн;

3. земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер :04:021:0104, оціночною вартістю 57 637,00 грн;

4. земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , кадастровий номер :04:021:0103, оціночною вартістю 292 540,00 грн;

5. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 369,1 кв.м, 1 636 500,00 грн;

6. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 41,5 кв.м, оціночною вартістю 3 442 000,00 грн;

7. житловий будинок за адресою: АДРЕСА_5 , загальною площею 289,1 кв.м, 3 307 000,00 грн.

Тобто, загальна оціночна вартість нерухомого майна, яке знаходиться у місті Луганськ (пункти 1-6) становить 5 773 349,00 грн, а нерухомого майна, яке знаходиться у місті Києві - 3 442 000,00 грн.

Таким чином, з урахуванням вимог частини першої статті 30 ЦПК України, спір про поділ майна має розглядатись за місцезнаходженням нерухомого майна, визначеного у пунктах 1-6, а не за місцезнаходженням будинку АДРЕСА_2 (пункт 7), що, відповідно, свідчить, що позовні вимоги про поділ майна в даному випадку не підлягають розгляду Голосіївським районним судом міста Києва.

У відповідності до пункту 1 частини першої статті 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи, що територіальна підсудність має імперативний характер, порушення правил якої, відповідно до вимог чинного цивільного процесуального законодавства України є безумовною підставою для скасування судового рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, а необхідність дотримання правил підсудності також узгоджується з вимогами пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практикою Європейського суду з прав людини, приходжу висновку, що оскільки зареєстроване місце проживання відповідача не належать до територіальної юрисдикції (підсудності) Голосіївського районного суду міста Києва, наявні правові підстави для передачі матеріалів вказаної позовної заяви на розгляд Артемівському районному суду міста Луганська.

При цьому, варто уваги, що розпорядженням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про визначення територіальної підсудності справ» від 02 вересня 2014 року № 2710/38-14 територіальна підсудність справ Артемівського районного суду міста Луганська визначена Білокуракинському районному суду Луганської області.

Своєю чергою, відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 06 березня 2022 року № 1/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Білокуракинського районного суду Луганської області на Першотравенський міський суд Дніпропетровської області

Керуючись пунктом 1 частини першої статті 31, статтями 27, 258-260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

У Х В А Л И В:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя (цивільна справа № 752/13113/24), передати на розгляд Першотравневському міському суду Дніпропетровської області за підсудністю.

Ухвала набирає законної сили згідно статті 261 Цивільного процесуального кодексу України та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду за правилами, встановленими статтями 353-355 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя А.О. Митрофанова