печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкриття провадження у цивільній справі

13 листопада 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва Вовк С. В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , про визнання ОСОБА_2 недієздатною та встановлення над нею опіки, -

В С Т А Н О В И В:

23 травня 2024 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана заява, яку 26 серпня 2024 року передано судді, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

27.08.2024 року було зроблено запит про надання відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 .

09 вересня 2024 року попередньо відібрані присяжні за допомогою протоколу попереднього відбору присяжних відповідно до вимог частини 4 статті 293 ЦПК України

04 жовтня 2024 року визначено основних присяжних у справі за допомогою протоколу автоматичного визначення присяжних, відповідно до вимог частини 4 статті 293 ЦПК України.

11 листопада 2024 року повторно було зроблено запит про надання відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 .

13 листопада 2024 року було отримано Витяг з реєстру територіальної громади м. Києва про реєстрацію ОСОБА_2 .

Заява подана і оформлена у порядку, передбаченому ст. ст. 295-300 ЦПК України.

Підстав для відмови у відкритті провадження у справі або для повернення заяви з наданих суду матеріалів не вбачається.

Відповідно до частини 1 статті 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Одночасно із заявою ОСОБА_1 подав клопотання про залучення заінтересованої особи, а саме: Печерську районну в місті Києві держану адміністрацію, до участі у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 недієздатною та встановлення над нею опіки.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, суд при залученні заінтересованої особи керується вимогами ст. 53 ЦПК України, що регулює порядок залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Відповідно до ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Крім цього, відповідно до ч. 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Вивчивши матеріали справи, дійшов висновку, що для об`єктивного вирішення справи до участі в справі в якості заінтересованої особи необхідно залучити Печерську районну в місті Києві держану адміністрацію (; вулиця Михайла Омеляновича-Павленка, 15, Київ, 01010).

Серед іншого, у прохальній частині заяви ОСОБА_1 зазначає про необхідність витребування доказів у КНП «Клінічна лікарня «Психіатрія» (04080, м. Київ, вул.Кирилівська, 103, ), оскільки отримати в самостійному порядку такі докази він позбавлений можливості.

Витребувані докази необхідні для всебічного та повного з`ясування обставин у справі.

Частиною першою статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування тобто обставин, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказам, оскільки у випадках передбачених законодавством певні обставини справи повинні або не можуть підтверджуватися певними засобами доказування.

Оскільки доказування не може ґрунтуватися на доказуванні, а власне докази повинні відповідати вимогам належності, допустимості, достатності та достовірності, у разі неможливості самостійно надати докази, учасник справи вправі подати клопотання про витребування таких доказів судом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, виходячи зі змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на захист жодним чином не допускає обмеження держави у виборі правових засобів і їх реалізації в ході розгляду його справи, оскільки у своїх доводах Суд виходить з теорії «рівності зброї», тобто зрівнювання сторін не за кількісними ознаками наданих повноважень, а за процесуальним статусом в ході усього процесу, в тому числі і в суді (постанова у справі «Рожков проти РФ» від 31 жовтня 2013 року). Сам принцип «рівності зброї» передбачає, що кожній зі сторін повинна бути надана розумна можливість представляти свою правову позицію, включаючи свої докази таким чином, щоб вона не була поставлена в значно менш вигідне становище, ніж інша сторона.

У даному випадку, оскільки у заявника є обґрунтовані перешкоди у самостійному отриманні зазначених доказів, а також з метою повного та об`єктивного встановлення обставин справи, підтвердження або спростування доводів сторін, докази необхідно витребувати.

Разом з тим, ОСОБА_1 у вимогах поданої заяви зазначає про призначення у справі судової психіатричної експертизи в ДУ "Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України" з метою визначення психічного стану ОСОБА_2 та здатність усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами шляхом дослідження письмових доказів в матеріалах справи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Крім того, як зауважує Європейський суд з прав людини, що принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27 жовтня 1993 р., заява № 14448/88).

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частиною другою статті 116 ЦПК України визначено, що способами забезпечення судом доказів є, зокрема призначення експертизи.

У постанові Верховного Суду від 17 травня 2021 року у справі № 636/398/19 (провадження № 61-5685св20) зазначено, що за положеннями частини першої статті 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Зміст цієї норми слід тлумачити таким чином, що суд має право, але не зобов`язаний визнати фізичну особу недієздатною. Частиною другою статті 39 ЦК України передбачено, що порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється ЦПК України. Відповідно до статті 239 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. Метою проведення судово-психіатричної експертизи є з`ясування наявності чи відсутності психічного розладу, здатного вплинути на усвідомлення особою своїх дій та керування ними.

Стаття 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» визначає презумпцію психічного здоров`я.

Кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Відповідно до положень частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно зі статтею 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити, зокрема психічний стан особи.

Порядок проведення судово-психіатричної експертизи затверджено Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року №865, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 року за № 719/32171.

Предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Об`єктами експертизи є: матеріали цивільної справи, медична документація, аудіовізуальні матеріали та інша інформація про психічний стан особи, відповідно якої проводиться експертиза.

У даному випадку призначення судово-психіатричної експертизи є обов`язковим, а відтак прийшов до висновку про задоволення клопотання ОСОБА_1 ..

Одночасно у випадку призначення судом експертизи, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі (пункт 5 частини першої статті 252 ЦПК України). В такому разі провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи (пункт 9 частини першої статті 253 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 293-294, 295-300, 353 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 недієздатною та встановлення над нею опіки.

Залучити до участі у вказаній цивільній справі в якості заінтересованої особи Печерську районну в місті Києві держану адміністрацію (; вулиця Михайла Омеляновича-Павленка, 15, Київ, 01010).

Встановити заінтересованій особі строк протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання заяви подати письмові пояснення по суті заяви.

Витребувати у КНП «Клінічна лікарня «Психіатрія» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103, ): медичну документацію ОСОБА_2 щодо стану її здоров`я, характеру її захворювання та його перебігу.

Зобов`язати КНП «Клінічна лікарня «Психіатрія» надати витребувані докази протягом десяти днів з моменту отримання відповідної ухвали.

Роз`яснити особі, у якої витребовуються судом докази, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Клопотання заявника про призначення судової експертизи у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 недієздатною та встановлення над нею опіки - задовольнити.

Призначити у справі судову психіатричну експертизу, проведення якої доручити КНП «КИЇВСЬКА МІСЬКА ПСИХОНЕВРОЛОГІЧНА ЛІКАРНЯ №2», на вирішення якої поставити наступні питання:

- Чи страждає ОСОБА_2 на психічне захворювання чи інший психічний розлад здоров`я?;

- Чи може ОСОБА_2 за наявності психічного захворювання чи іншого психічного розладу здоров`я, усвідомлювати свої дії та/або керувати ними?

Встановити строк для проведення експертизи, що не може перевищувати 30 днів з моменту отримання ухвали про призначення експертизи.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Для проведення експертизи направити матеріали цивільної справи № 757/23751/24-ц до вищезазначеної експертної установи після отримання витребуваних доказів.

На час проведення експертизи зупинити провадження у справі.

Ухвала підписана 13 листопада 2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині забезпечення доказів, призначення експертизи та зупинення провадження по справі протягом 15 днів з моменту її підписання.

Суддя Вовк С.В.