Справа № 466/6788/24
№ провадження 2/453/525/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И /заочне/

14 листопада 2024 року Сколівський районний суд Львівської області у складі: головуючого - судді Брони А.Л.,

секретаря судового засідання Бендеш А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Сколе Львівської області в порядку позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третьої особи - Хітарської сільської ради Стрийського району Львівської області про визнання батьківства,-

в с т а н о в и в:

25.06.2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Львова з позовною заявою до ОСОБА_2 , третьої особи - Хітарської сільської ради Стрийського району Львівської області, в якій просить ухвалити рішення, яким визнати його - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; зобов`язати Хітарську сільську раду Сколівського району Львівської області виключити відомості з актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про ОСОБА_4 , як батька дитини; внести відомості до актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначивши батьком дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначена позовна заява була скерована на адресу Сколівського районного суду Львівської області на підставі ухвали про передачу справи за підсудністю Шевченківським районним судом м. Львова від 27.06.2024 року, у зв`язку зі встановленням місця реєстрації відповідачки ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.07.2024 року справу передано судді Броні А.Л. для розгляду.

Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області від 14.08.2024 року вказаний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження із визначенням дати підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 19.09.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позовні вимоги позивач обгрунтовує тим, що у 2013 році познайомився з відповідачкою ОСОБА_2 , з якою у них виникли близькі стосунки. Він періодично приїздив до відповідачки у с. Кальне Стрийського району Львівської області.

Позивач вказує, що спільне господарство з відповідачкою вони не вели, однак фактичні шлюбні відносини підтримували, і він їй допомагав фінансово, оскільки у відповідачки також були діти від попереднього шлюбу.

Внаслідок відносин з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 народився син - ОСОБА_3 , якого відповідачка вирішила зареєструвала за своїм прізвищем, іменем - ОСОБА_5 , по батькові - ОСОБА_6 , зауваживши, що це її право, оскільки вона не перебувала у зареєстрованому шлюбі, однак позивач продовжував навідувати відповідачку з сином та забирав ОСОБА_5 до м. Львова до своїх батьків.

Позивач зазначає, що в подальшому стосунки з ОСОБА_2 погіршилися, оскільки вона почала зловживати алкогольними напоями, внаслідок чого у листопаді 2023 року позивач забрав ОСОБА_5 до м. Львова, де він і наданий час проживає разом з ним та його батьками.

Позивач зазначає, що влаштував сина на навчання у приватну загальноосвітню школу-гімназію «Відроження».

18 січня 2024 року на його звернення діагностичним центром ТОВ «ЛеоГен» було проведено молекулярно-генетичне дослідження батьківства відносно ОСОБА_5 , та підтверджено факт батьківства позивача відносно ОСОБА_3 .

Позивач зазначає, що саме він є біологічним батьком ОСОБА_3 , а відтак, з огляду на наведені обставини, просить суд задовольнити його позовні вимоги в повному обсязі.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, але попередньо подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, вказавши, що позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про час і місце судового розгляду повідомлена належним чином. Відзив на позовну заяву не подала.

Третя особа - Хітарська сільська рада Стрийського району Львівської області будучи належним чином повідомлена про дату та час проведення судового засідання явку представника в судове засідання не забезпечила .

У зв`язку з викладеним, судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів.

На підставі ч.3 ст. 211, ч.2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.

Розглянувши матеріали справи, давши належу оцінку доказам у справі, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст. 4, ч.1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03; рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру.

Виходячи із наведених вище процесуальних норм та роз`яснень суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що з 2013 року по 2014 рік, між позивачем та відповідачкою були близькі стосунки, від яких у них ІНФОРМАЦІЯ_3 народився син ОСОБА_3 . Відомості про батька дитини у Книзі реєстрації народжень записані зі слів матері, згідно вимог ст. 135 СК України.

Згідно із свідоцтвом про народження серії серії НОМЕР_1 , виданого Хітарською сільською радою Сколівського району Львівської області, ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 06 серпня 2014 року Хітарською сільською радою Сколівського району Львівської області зроблено актовий запис № 8, у графі мати записано: « ОСОБА_2 », а в графі батько записаний: « ОСОБА_4 ».

Зі змісту довідки №53, виданої 21.05.2024 директором ПСЗШ - Г «Відродження» ОСОБА_7 встановлено, що ОСОБА_3 навчається у 4-му класі приватної середньої загальноосвітньої школи-гімназії «Відродження».

Так, для встановлення чи оспорювання батьківства проводиться експертиза ДНК.

Експертиза ДНК або молекулярно-генетична експертиза призначається з метою формування належної, допустимої та достатньої за стандартом доказування «поза розумним сумнівом» доказової бази.

Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана з крові, слини, букального та іншого епітелію, волосся (при наявності волосяного фолікула), а також часток тканин і органів людини. Для визначення спірного батьківства необхідна присутність ймовірного батька і дитини для проведення забору вихідного біологічного матеріалу. В результаті проведення ДНК-аналізу на предмет встановлення батьківства ймовірність похибки позитивного висновку становить 0,000001%. Негативний факт батьківства встановлюється із 100% ймовірністю.

Наявний в матеріалах справи результат молекулярно-генетчного дослідження, проведеного Діагностичним центром ТОВ НМГЦ «ЛеоГен» (ліцензія МОЗ України №965 від 18.05.2021, РД від 16.04.2021 №1586/21/М), підтверджує, що ймовірність того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є біологічним батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в рамках проведеного дослідження становить 99,99998%.

Згідно зі статтею 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, відповідно до частини першої статті 122 СК України, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Визнання батьківства за рішенням суду регулюється статтею 128 СК України. Згідно зі статтею 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.

Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Згідно п. 6.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала в шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до останнього, якщо того записано батьком, позов про визнання свого батьківства. Відповідно до статей 213, 215 ЦПК України рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

При розгляді спору щодо визнання батьківства суд має виходити зі змісту частини 2 статті 128 СК України відповідно до якої підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Визнання батьківства за рішенням суду розглядається як засіб захисту прав дитини, тобто міра, спрямована на відновлення, визнання порушених або оспорених прав дитини. Визначення батьківства дитини є підставою виникнення батьківських обов`язків, зокрема обов`язку з утримання дитини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 17 травня 2007 року у справі «Jevremovic v. Serbia» зазначив, що у відповідності до статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під час розгляду скарги про встановлення батьківства суди мають приділяти особливу увагу інтересам конкретної дитини.

У Постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Відповідно до ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду, орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

За статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може гуртуватися на припущеннях.

Суд, дослідивши матеріали справи, враховуючи результат молекулярно - генетичного дослідження, згідно якого встановлено, що ОСОБА_1 являється біологічним батьком ОСОБА_3 , при вирішенні спору про визнання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дитини, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини в частині відомостей про батька.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 13, 81, 89, 90, 95, 247, 258, 259, 264, 265, 268, 280, 281 ЦПК України, ст. ст.126, 134 Сімейного кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третьої особи - Хітарської сільської ради Стрийського району Львівської області про визнання батьківства - задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народженого матір`ю ОСОБА_2 .

Виключити з актового запису № 8 про народження ОСОБА_3 , складеного 06 серпня 2014 року Хітарською сільською радою Сколівського району Львівської області, відомості про ОСОБА_4 , громадянина України, як батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Внести зміни до актового запису №8 про народження ОСОБА_3 , складеного 06 серпня 2014 року Хітарською сільською радою Сколівського району Львівської області, а саме у графі «відомості про батька» вказати « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про його перегляд чи апеляційної скарги на таке рішення, якщо заяву про перегляд заочного рішення чи апеляційну скаргу не було подано.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається безпосередньо до Сколівського районного суду Львівської області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Повне найменування сторін у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідачка: ОСОБА_2 , проживає за адресою: с. Антонівка Львівський район Львівська область, РНОКПП невідомий.

Третя особа: Хітарська сільська рада Сколівського району Львівської області, місцезнаходження; с. Хітар Стрийського району Львівської області, .

Суддя