Справа № 404/8878/21
Номер провадження 2/404/2389/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді Іванової Н.Ю.

при секретарі - Коцюбі Т.С

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Мехеда Олега Валерійовича, Акціонерного товариства «Сенс-Банк», Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління захисту прав дітей Кропивницької міської ради, про визнання недійсними електронних торгів з продажу арештованого майна

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Мехеда Олега Валерійовича, Акціонерного товариства «Сенс-Банк», Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління захисту прав дітей Кропивницької міської ради, про визнання недійсними електронних торгів з продажу арештованого майна, просив суд визнати недійсними електронні торги з продажу арештованого майна, що були проведені Державним підприємством «Сетам», які відбулися 25 серпня 2021 року, а саме квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , номер лоту 488933 та протокол проведення електронних торгів № 551348 від 25 серпня 2021 року, визнати недійсним акт приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Мехеда О.В. про реалізацію предмета іпотеки від 06 вересня 2021 року.

В обґрунтування поданого позову зазначено, що 25 серпня 2021 року Державним підприємством «Сетам» було проведено електронні торги з продажу арештованого майна, а саме трикімнатної квартири загальною площею 63,30 кв.м. місцезнаходження якої АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_1 номер лоту 488933, результати якого оформлено протоколом № 551348 від 25 серпня 2021 року.

25 серпня 2021 року переможцем торгів визнано ОСОБА_2 та було отримано свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів та здійснено державну реєстрацію права власності.

З інформації, що міститься в ДРРПНМ, стало відомо, що квартира 26 жовтня 2021 року була відчужена на підставі договору купівлі продажу, власником є ОСОБА_3 , жодної іншої інформації про нового власника квартири не має.

Вважає, що проведення торгів було здійснено незаконно.

Вказано, що у спірній квартирі проживав та був зареєстрований він, його дружина ОСОБА_4 , 1971 року народження, син ОСОБА_5 1996 року народження, донька ОСОБА_6 , 1990 року народження, малолітні онуки: ОСОБА_7 , 2013 року народження, ОСОБА_8 , 2009 року народження.

29 жовтня 2009 року ВАТ «Кредитпромбанк», правонаступником якого став ПАТ «Дельта Банк», правонаступником якого став АТ «Альфа Банк» звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом про стягнення боргу за кредитним договором № 28.3/04/08-НВ від 14 березня 2008 року з ОСОБА_1 та поручителя ОСОБА_4 в сумі 217 072,98 гривень.

Дане рішення суду перебуває на виконанні у Південно-Східному міжрегіональному управлінні МЮ (м.Дніпро) Кропивницький відділ ДВС у Кропивницькому районі Кіровоградської області.

Згідно відповіді ДВС від 28 вересня 2021 року залишок боргу по виконавчому провадженню становить 132 389,74 гривень. Рішення виконується та з поручителя ОСОБА_4 , щомісячно стягуються кошти.

Незважаючи на рішення Печерського районного суду м. Києва 29 жовтня 2009 року (справа 2-3847/09) від 11 січня 2010 року, що перебувало на виконанні, приховавши від суду його наявність ПАТ «Дельта Банк», який став правонаступником ВАТ «Кредитпромбанк» 11 березня 2015 року в Кіровському районному суді м. Кіровограда отримує ще одне рішення суду про стягнення того самого боргу за кредитним договором № 28.3/04/08-НВ від 14 березня 2008 року з ОСОБА_1 .

Про вказане рішення не знав, дізнався про його існування лише після продажу квартири з прилюдних торгів в межах виконавчого провадження. Про відкриття виконавчого провадження та здійснення будь яких виконавчих дій у виконавчому провадженні № 63577747, що перебувало на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Мехед О.В. не знав, жодних повідомлень від виконавця не отримував.

При ознайомленні з матеріалами ВП 63577747 в жовтні 2021 року було виявлено, що повідомлення приватного виконавця направлялися на адресу: АДРЕСА_2 хоча за даною адресою не проживав та знятий з реєстрації з 2008 року, зареєстрований та проживав з 05 червня 2009 року за адресою: АДРЕСА_1 . Матеріали ВП містять поштові повідомлення нібито з його підписом про отримання, однак останній рік він працював водієм у м. Києві та фізично не міг підписати поштові повідомлення про отримання рекомендованих листів. Ким було здійснено підписи на них не відомо.

Згідно матеріалів ВП постанову про відкриття виконавчого провадження отримав 14 листопада 2020 року, однак згідно дорожнього листа пасажирського автобусу 14 листопада 2020 року перебував на маршруті 504 у м. Києві.

Згідно матеріалів ВП 24 листопада 2020 року приватним виконавцем було зроблено запит до УДМС України в Кіровоградський області, де УДМС було зазначено, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Матеріали ВП містять у собі повідомлення про вручення поштового відправлення отримане нібито ОСОБА_1 29 грудня 2020 року (два повідомлення про вручення поштового відправлення одне на адресу: АДРЕСА_3 і підписом ОСОБА_1 ).04 січня 2021 року (два повідомлення про вручення поштового відправлення одне на адресу: АДРЕСА_3 з підписом ОСОБА_1 ). 02 січня 2021 року (два повідомлення про вручення поштового відправлення одне на адресу: АДРЕСА_3 з підписом ОСОБА_1 ) однак вказані повідомлення також не отримував, оскільки перебував на роботі у м. Києві.

За адресою зазначеною у виконаному документі АДРЕСА_2 не прожив та не був зареєстрований починаючи з 2008 року, про що було відомо стягувачу, оскільки зареєстрований та проживав з 05 червня 2009 року за адресою: АДРЕСА_1 .

На момент передачі спірної квартири на реалізацію АТ «Альфа Банк» приховав наявність на виконанні у Південно-Східному міжрегіональному управлінні МЮ (м.Дніпро) Кропивницький відділ ДВС у Кропивницькому районі Кіровоградської області виконавчого листа Печерського районного суду м. Києва з позовом про стягнення боргу за кредитним договором № 28.3/04/08-НВ від 14 березня 2008 року з ОСОБА_1 та поручителя ОСОБА_4 , жодним чином не було враховано, що рушення суду про стягнення боргу виконується поручителем та залишок боргу становить 132 389,74 гривень.

Приватний виконавець достеменно знаючи про те, що у спірній квартирі зареєстровані та проживають двоє неповнолітніх дітей (онуки боржника) не звернувся до Управління захисту прав дітей Міської ради міста Кропивницького за отриманням відповідного дозволу, а передача на реалізацію арештованого мана, без дозволу служби у справах дітей є порушенням норм чинного законодавства.

Тобто, ОСОБА_6 , 1990 року народження (донька боржника), малолітні онуки ОСОБА_7 , 2013 року народження, ОСОБА_8 , 2009 року народження, є членами сім`ї боржника у виконавчому провадженні, який є власником квартири і об`єднані спільним побутом.

Дії приватного виконавця з неотримання дозволу органу опіки та піклування на реалізацію предмета іпотеки - майна боржника у виконавчому провадженні та передачу на реалізацію з електронних торгів арештованого майна, були неправомірними.

Враховуючи, що на момент передачі спірного майна на реалізацію в квартирі були зареєстровані та проживати неповнолітні діти було порушено п.3 розділ II Порядку реалізації арештованого майна де зазначено, що у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти надається копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду. Жодного дозволу приватним виконавцем або стягувачем від органу опіки та піклування отримано не було як і відповідного рішення суду.

Також, в порушення розділу II Порядку реалізації арештованого майна не було надано довідку виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними, оскільки виконавцем до ДП «Сетам» не надавалась інформація про наявність на виконанні у Південно-Східному міжрегіональному управлінні МЮ (м.Дніпро) Кропивницький відділ ДВС у Кропивницькому районі Кіровоградської області виконавчого листа Печерського районного суду м. Києва 29 жовтня 2009 року (справа 2-3847/09) від 11 січня 2010 року, та не було відображено реальну суму заборгованості боржника перед стягувачем.

Приватним виконавцем передчасно, необґрунтовано та з порушенням чинного законодавства вчинено дії спрямованні на реалізацію арештованого майна, а саме належної позивачу квартири за адресою: АДРЕСА_1 . на електронних торгах. Внаслідок проведення зазначених електронних торгів ОСОБА_1 фактично і протиправно позбавлено права власності на квартиру з порушенням порядку встановленого чинним законодавством, а неповнолітніх ОСОБА_7 , 2013 року народження, ОСОБА_8 , 2009 року народження, позбавлено права користування даною квартирою.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13 грудня 2021 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

08 лютого 2022 року до суду від представника ДП «Сетам» надійшов відзив на позовну заяву, відповідно якого вказано, що 25 серпня 2021 року ДП «Сетам» були проведені електронні торги за лотом № 488933 з реалізації предмета іпотеки, а саме: трикімнатної квартири, загальною площею 63,30 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Дії виконавця, на які посилається позивач, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торів недійсними.

Вказано, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу ДВС. Отже, жодним нормативно-правовим актом України, не передбачено обов`язкову організатора торгів перевіряти законність дій державного чи приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна.

Будь які дії, вчинені без згоди іпотекодержателі після укладення договору іпотеки (наприклад, реєстрація неповнолітньої дитини в житловому будинку, народження дитини після укладення договору іпотеки), не є підставою для визнання такого договору недійсним із підстави невиконання вимог закону про отримання згоди органу опіки та піклування.

Як вбачається із доданої до позовної заяви інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 254551257 від 27 квітня 2021 року, договір іпотеки, відповідно до якого позивачем було передано в іпотеку спірну квартиру, був укладений 14 березня 2008 року. Відповідно до свідоцтв про народження, що містяться у матеріалах справи, ОСОБА_7 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто після укладення договору іпотеки.

Таким чином, факт народження неповнолітніх дітей у переданій в іпотеку квартирі після укладення договору іпотеки не має юридичного значення для виконавця при примусовому виконанні рішення суду про стягнення заборгованості з боржника та вчиненні дій щодо реалізації арештованого майна через електронні торги. Так, має значення лише факт відсутності у дітей права власності чи права користування цією квартирою на момент укладення вище вказаного договору іпотеки. Тому виконавець не повинен був отримувати жодних дозволів органу опіки та піклування на реалізацію спірного майна.

Зазначено, що жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведено.

12 серпня 2022 року Загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» затверджено рішення про зміну найменування Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк».

24 листопада 2023 року від представника Акціонерного товариства «Сенс Банк» надійшли письмові пояснення, відповідно яких вказано, що неповнолітні діти не є дітьми позивача, позивач також не є їх опікуном або законним представником. Вони є його онуками. Були зареєстровані у предметі іпотеки після укладеного іпотечного договору без будь якої згоди або навіть повідомлення іпотекодержателя.

Під час укладення договору іпотеки неповнолітні та їх батьки не мали права користування спірною квартирою і не були в ній зареєстровані.

Вказано, що дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торів недійсними.

Рішення суду, на виконання якого було звернуто стягнення на майно ухвалене іменем України, набуло законної сили, не скасоване в установленому законом порядку, а тому є обов`язковим для виконання.

Вважає, що електронні торги пройшли з дотриманням Порядку № 2831/5, не порушують прав ні учасників виконавчого провадження, ні сторін правочину, а доводи позивача зводяться до небажання виконувати рішення суду.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02 липня 2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні.

У судове засідання представник позивача, адвокат Суліменко Т.А. надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити.

Приватний виконавець, представник Акціонерного товариства «Сенс-Банк», ОСОБА_2 та представник третьої особи Управління захисту прав дітей Кропивницької міської ради у судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином.

Представник ДП «Сетам» у судове засідання не з`явився, у поданому до суду відзиві на позов просив здійснювати розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України).

Судом установлено, що рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 лютого 2015 року у справі № 404/9736/14-ц позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» 260 043, 92 грн. заборгованості за кредитним договором та 2600 грн. судового збору.

Рішення суду набрало законної сили. На підставі вказаного рішення судом було видано виконавчий лист.

Постановою від 11 листопада 2020 року приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Мехед О.В. відкрито виконавче провадження з примусового виконання вищевказаного виконавчого листа (ВП № 63577747).

Згідно протоколу № 551348 проведення електронних торгів, торги з продажу квартири за адресою: АДРЕСА_4 відбулися 25 серпня 2021 року. Переможцем торів стала ОСОБА_2 .

06 вересня 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Кіровоградської області Мехед О.В. було складено акт про реалізацію предмета іпотеки.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 26 жовтня 2021 року, ОСОБА_2 продала квартиру за адресою: АДРЕСА_4 ОСОБА_3 .

Як вбачається з іпотечного договору № 28.3/04/І01/08-НВ від 14 березня 2008 року Відкрите акціонерне товариство «Кредитпромбанк» та ОСОБА_1 уклали іпотечний договір, згідно якого останній в забезпечення фінансових зобов`язань передав нерухоме майно: трикімнатну квартиру під номером АДРЕСА_5 .

Згідно довідок про реєстрацію місця проживання особи, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_4 з 19 серпня 2009 року по 13 вересня 2021 року, ОСОБА_1 з 05 червня 2009 року по 13 вересня 2021 року, ОСОБА_6 , 1990 року народження з 04 вересня 2013 року по 13 вересня 2021 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з 17 жовтня 2012 року по 13 вересня 2021 року, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з 04 вересня 2013 року по 13 вересня 2021 року, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 з 04 вересня 2013 року по 13 вересня 2021 року.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 76 ЦПК, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з частиною п`ятою статті 57 цього Закону виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Відповідно до статті 28 цього Закону копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простою кореспонденцією або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, які надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження.

У відповідності до статті 19 Закону України «Про виконавче провадження» сторони виконавчого провадження та прокурор як учасник виконавчого провадження мають право ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії, заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали, заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом.

За змістом статей 48, 56, 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Частина перша статті 61 Закону, вказує, що за загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Стаття 650 Цивільного кодексу України, вказує, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частина перша статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

З аналізу норм частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

За частиною першою статті 658 ЦК України, право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

За частиною 1 статті 215 цього Кодексу, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України.

Подібний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17.

Згідно правової позиції Верховного Суду України, наданої у справі № 6-174цс12, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином. Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч.1 ст.215 цього Кодексу). При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Реалізація арештованого майна боржника та порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, регламентується Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016, зі змінами.

Повноваженнями на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів на час направлення приватним виконавцем арештованого майна боржника ОСОБА_1 для проведення електронних торгів було наділено державне підприємство «Сетам».

Пунктами 1, 2 розділу 1 Порядку реалізації арештованого майна № 2831/5 (далі Порядок) передбачено, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Вказана заявка має містити певний перелік відомостей, зокрема щодо вартості майна, що передається на реалізацію, визначена рішенням суду або відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами: копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

Згідно п. 4 розділу ІІ Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Розділами 3, 4, 5 Порядку врегульована процедура підготовки до проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною), порядок реєстрації учасників електронних торгів за фіксованою ціною та безпосередньо проведення електронних торгів.

Також передбачено, що програмні засоби системи функціонують у цілодобовому режимі та забезпечують можливість безперервного та безперешкодного доступу до відомостей щодо запланованих торгів.

Так, згідно п. 5 розділу ІІІ Порядку організатор вносить до системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги, вноситься організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку, а також з дотриманням вимог п.8 розділу ІІІ.

Електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною (п.1 та п.4 розділу V Порядку).

Пунктом 6 Порядку передбачено, що система забезпечує постійний та відкритий доступ спостерігачів електронних торгів до Веб-сайту з метою спостереження за проведенням електронних торгів.

Розділами VIII, Х Порядку визначено процедуру оформлення результатів електронних торгів та порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності. Так, після закінчення електронних торгів на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом до якого вноситься інформація щодо перебігу торгів. Аналогічний протокол з додаткової інформацією розміщується в особистому кабінеті переможця, для надання йому можливість провести розрахунок за придбане на електронних торгах майно. На підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно п. 4 Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження, копія акта надсилається стягувачу, боржнику та організатору.

Матеріали справи не містять доказів того, що під час реалізації арештованого майна, належного позивачу, під час електронних торгів оператором торгів була порушена процедура прилюдних торгів.

З приводу неотримання дозволу органу опіки та піклування на реалізацію предмета іпотеки майна боржника у виконавчому проваджені суд зазначає наступне.

В забезпечення виконання зобов`язань за кредитом, між сторонами був укладений договір іпотеки, який посвідчений нотаріусом.

Дозвіл органу опіки та піклування на відчуження житлового приміщення, право користування яким мають неповнолітні, необхідний на момент укладення договору іпотеки, а не на момент реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах. Станом на час укладення договору іпотеки будь-яких неповнолітніх осіб у спірній квартирі не було зареєстровано, тому і не вимагалося дозволу органу опіки та піклування на його укладення. Також у договорі іпотеки позивач зазначив, що укладенням цього договору не порушені права та/або інтереси третіх осіб, в тому числі права та законні інтереси інших осіб, в тому числі неповнолітніх, малолітніх, непрацездатних дітей та інших осіб, яких іпотекодавець зобов`язаний утримувати за законом або договором.

Суд зазначає, що іпотечний договір щодо вказаної квартири позивачем було укладено 14 березня 2008 року, жодних доказів про те, що неповнолітні особи були зареєстровані у спірному помешканні з дозволу іпотекодержателя матеріали справи не містять.

Щодо доводів позивача з приводу порушень вчинених виконавцем у виконавчому провадженні, то суд зазначає, що вказані доводи не можуть бути підставою для визнання електронних торів недійними, оскільки мають самостійний спосіб оскарження.

Враховуючи викладене, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Керуючись ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Мехеда Олега Валерійовича, Акціонерного товариства «Сенс-Банк», Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління захисту прав дітей Кропивницької міської ради, про визнання недійсними електронних торгів з продажу арештованого майна, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце проживання: АДРЕСА_6 , ІПН: НОМЕР_1 .

Відповідач: приватний виконавець виконавчого округу Кіровоградської області Мехед Олег Валерійович, місцезнаходження: 25006, м. Кропивницький вул. Віктора Чміленка, 39.

Відповідач: АТ «Сенс Банк», місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , місце проживання: АДРЕСА_7 , ІПН: НОМЕР_2 .

Відповідач: Державне підприємство «Сетам», місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6, .

Третя особа: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради, місцезнаходження: 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41.

Повний текст судового рішення складено 14.11.2024 року.

Суддя Кіровського Н. Ю. Іванова

районного суду

м.Кіровограда