Справа № 229/6808/24
Провадження № 2/229/2151/2024
УХВАЛА

09 жовтня 2024 р. м. Дружківка, Донецької області

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Феняк О.Р., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про поділ спільного майна,

ВСТАНОВИВ:

позивач ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить визнати квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 53,1 кв.м спільною сумісною власністю подружжя та визнати за нею право власності на частини вказаної квартири.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Суддя звертає увагу на те, що ціна даного позову визначається вартістю майна. Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

В порушення вищенаведеного, матеріали позовної заяви не містять висновок (оцінку) про вартість об`єкта спірного майна, станом на день подання позовної заяви, що в свою чергу унеможливлює перевірку судом розміру судового збору, належного до сплати відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

В позовній заяві вказана ціна позову 9 500,00 грн, однак документів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна не надано.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт (акт про оцінку майна).

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України (ч. 1 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Крім того, відповідно до наказу Фонду державного майна України від 25 червня 2021 року №1097 введено в експлуатацію єдину базу даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості, сервісом послуги електронного визначення оціночної вартості та автоматичного формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості (https://evaluation.spfu.gov.ua).

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Отже, позивачу необхідно надати суду оцінку (висновок про дійсну/ринкову вартість) об`єкта спірного майна станом на день подання позовної заяви, підтвердивши сплату судового збору.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати суду звіт, висновок тощо про оцінку спірного майна та відповідно його вартості, виходячи з вартості майна самостійно визначити розмір судового збору за подання до суду позовної заяви у відповідності до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», в разі необхідності здійснити доплату судового збору за вимогу майнового характеру.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів - Донецьке ГУК/Дружківська МТГ/ 22030101

Код отримувача (ЕДРПОУ) 37967785

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача UA0005694

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Приклад заповнення графи «Призначення платежу»:

101 _____(код РНОКПП); Судовий збір, за позовом _____(П.І.Б.), Дружківський міський суд Донецької області.

Відповідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про поділ спільного майна залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

В разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Олександр ФЕНЯК