Провадження № 2з/712/56/24
У Х В А Л А

щодо забезпечення позову

12 листопада 2024 року суддя Соснівського районного суду м. Черкас Пересунько Я.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до звернення до суду з позовом, -

в с т а н о в и в:

11 листопада 2024 року судді передано заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій він просить суд до звернення до суду з позовом вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони усім державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії та вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомості про такі дії, пов`язані із відчуженням, накладенням заборони чи передання в іпотеку нерухомого майна, належного ОСОБА_2 , а саме: 1/4 квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер нерухомого майна 080); квартири АДРЕСА_2 (реєстраційний номер нерухомого майна 402239079).

Заяву про забезпечення позову обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 .

До кола спадкоємців померлої першої черги за законом відносяться він як її син та дочка ОСОБА_2 .

За життя ОСОБА_3 набула у власність наступне майно: 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 ; квартиру АДРЕСА_2 ; грошові кошти в розмірі 76 624,60 грн.

Позивач подав заяву про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 і під час оформлення спадкових прав від нотаріуса йому стало відомо, що його сестра успадкує більшу частину спадкового майна на підставі заповіту його матері, що було складено у 2023 році.

Крім того, квартира АДРЕСА_2 до складу спадщини не увійшла та одноосібно передана у власність відповідачці на підставі спадкового договору №1-20, укладеного 09.01.2023 між дочкою та матір`ю.

Позивачем було доведено до відома нотаріуса, що він є інвалідом II групи. Нотаріус, не в повній мірі врахувавши інвалідність позивача, видала позивачу свідоцтво про право на спадщину лише на 1/4 частину спадкового майна ОСОБА_3 , а саме 1/4 частину від 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 та 1/4 частину грошових коштів.

У підсумку 29.10.2024 нотаріус видала позивачу свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 1/12 частку квартири АДРЕСА_1 та 1/4 частину грошових коштів. Водночас, відповідачці було видано свідоцтво на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 та 3/4 частину грошових коштів.

Таким чином, позивач має право на 1/2 частину спадкової маси, а не на 1/4 частину, як визначила державний нотаріус.

Крім того, на думку позивача, ОСОБА_3 не могла самостійно висловити свою волю щодо укладення заповіту на користь відповідачки та укладення спадкового договору із відповідачкою, оскільки до укладення спадкового договору та заповіту в неї стався інсульт, вона була прикута до ліжка, потребувала сторонньої допомоги, не могла розмовляти (порушено речовий апарат) та не могла поставити свій підпис (порушено координацію рухів) на зазначених правочинах, оскільки не могла тримати ручку, а підписанта заповіту не обиралося. ОСОБА_3 приймала ліки, які могли мати вплив на її свідомість. Крім того, вона після інсульту знаходилася на утриманні у дочки, яка могла скористатися безпорадним становищем матері та примусити останню підписати оскаржувані правочини. Зазначені обставини позивач має намір доводити медичною документацією про стан здоров`я померлої, судово-медичною експертизою, судовою почеркознавчою експертизою.

Таким чином, на думку заявника, заповіт та спадковий договір були укладені з дефектом волі спадкодавця ОСОБА_3 .

Оскільки відповідачка у даній справі є власником майна, яке у випадку задоволення позову буде включено до спадкової маси, існує цілком обґрунтована вірогідність подальшого приховування такого майна від позивача шляхом укладення як фіктивних, так і реальних правочинів, спрямованих на відчуження цього майна на користь третіх осіб, або передання даного майна в іпотеку, що призведе до появи прав третіх осіб на це майно, і в тому числі добросовісних набувачів цього майна. Поява третіх осіб неминуче призведе до ускладнення виконання рішення суду у даній справі, якщо воно буде на користь позивача, та призведе до появи нових судових спорів, що не відповідає принципу ефективного захисту порушеного права.

На думку заявника, співмірним заявленим позовним вимогам буде такий захід забезпеченні позову, як заборона вчинення дій щодо розпорядження нерухомим майном відповідачу, що призведе до неможливості його відчуження відповідачем. Водночас, такий захід забезпечення позову не позбавить відповідача можливості користуватися цим майном, здавати його в оренду тощо.

З огляду на положення ч. 1 ст. 153 ЦПК України, суд розглядає вказану заяву без повідомлення учасників справи.

Перевіривши доводи поданої заяви про забезпечення позову, додані до неї матеріали, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 2 ст. 151 ЦПК України, якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти. Реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспортні дані інших сторін - фізичних осіб, які не є підприємцями, вказуються у випадку, якщо вони відомі заявнику.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідності до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Співмірність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення, в разі задоволення позову.

На думку суду, між обраним ОСОБА_1 заходом забезпечення позову (накладення арешту на нерухоме майном) і предметом можливого спору (визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом, свідоцтв про право на спадщину за заповітом, визнання недійсним заповіту, визнання недійсним спадкового договору, визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна) є зв`язок, а саме: такий захід забезпечення позову спроможний забезпечити фактичне виконання можливого судового рішення про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом, свідоцтв про право на спадщину за заповітом, визнання недійсним заповіту, визнання недійсним спадкового договору, визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна.

Водночас клопотання ОСОБА_1 про накладення арешту підлягає задоволенню шляхом встановлення заборони відчуження ОСОБА_2 наведених заявником ОСОБА_1 об`єктів нерухомого майна у м. Черкасах та заборони передачі таких об`єктів нерухомого майна в іпотеку.

Такий спосіб забезпечення позову є пропорційним та не буде надмірно обтяжливим для власника.

Водночас відсутні підстави для забезпечення позову шляхом заборони усім державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії та вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомості про такі дії, пов`язані із відчуженням, накладенням заборони чи передання в іпотеку нерухомого майна, належного ОСОБА_2 , оскільки охоплюється встановленою забороною відчуження нерухомого майна та передачі такого майна в іпотеку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Згідно із ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Ураховуючи, що за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_1 є власником нерухомого майна, то відсутні підстави для застосування судом зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 149-153, 259, 261 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 від 11 листопада 2024 року про забезпечення позову задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом встановлення заборони відчуження на належні ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , об`єкти нерухомого майна, а саме:

- 1/4 квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер нерухомого майна 080);

- квартиру АДРЕСА_2 (реєстраційний номер нерухомого майна 402239079),

із забороною передачі цих об`єктів нерухомого майна в іпотеку.

В іншій частині заяви про забезпечення позову відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі непред`явлення ним позову до ОСОБА_2 протягом десяти днів, суд скасує ухвалу про забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Строк пред`явлення ухвали до виконання до 12 листопада 2027 року.

Повне найменування сторін:

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ;

Боржник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Повний текст ухвали складено та підписано 12 листопада 2024 року.

Суддя Я.В. Пересунько