справа №176/3160/24
провадження №2/176/1462/24
у х в а л а

14 листопада 2024 р. Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Крамар О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання іпотеки припиненою, зняття заборони відчуження нерухомого майна шляхом виключення відповідних записів з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек,

В С Т А Н О В И В:

12 листопада 2024 року до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання іпотеки припиненою, зняття заборони відчуження нерухомого майна шляхом виключення відповідних записів з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек.

В позовній заяві ОСОБА_1 просить суд визнати такою,що припинена іпотеку нерухомого майна, зареєстровану на підставі іпотечного договору № 315/0806/88-107-2-1 від 21.08.2006р., укладеного між Акціонерним комерційним банком «Тас-Комерцбанк», та ОСОБА_3 , об`єктом обтяження якої є трикімнатна квартира АДРЕСА_1 , а також зняти заборони відчуження вказаного нерухомого майна шляхом виключення відповідних записів з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини 1 статті 16 ЦК України, частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору.

Забезпечувальні заходи скасовуються судом шляхом постановлення процесуального рішення - ухвали. Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Питання, пов`язані із забезпеченням позову, зміною виду чи їх скасуванням вирішуються у порядку, передбаченому ЦПК України, і не можуть бути предметом розгляду в іншому провадженні.

Водночас за приписами частини 1 статті 158 ЦПК України із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 (провадження № 61-15806св19), від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17 (провадження № 61-43809св18), від 06 травня 2020 року у справі № 756/8156/18 (провадження № 61-48774св18), від 19 листопада 2020 року у справі № 759/3883/17 (провадження № 61-21905св19), від 27 січня 2021 року у справі № 757/9023/18-ц (провадження № 61-14051св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 641/1271/19-ц (провадження № 61-5579св20), від 25 травня 2023 року у справі № 334/1250/22 (провадження № 61-12728св22).

Аналізуючи вище наведене, суд звертає увагу на те, що із позовом про визнання іпотеки припиненою, зняття заборони відчуження нерухомого майна може звернутися лише особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих документів, рішеннями Жовтоводського міського суду від 20.03.2009р. у справі № 2828/2009р. та від 02.03.2011р. у справі №2-118/11 про відмову у задоволенні позовних вимог щодо стягнення кредитного боргу,звернення стягнення на предмет іпотеки, здійснення реалізації спадкового майна,- було припинено дію кредитного договору №315/0806/88-107 укладеного між Акціонерним комерційним банком «Тас-Комерцбанк», який в подальшому був реорганізований у Відкрите акціонерне товариство «Сведбанк» та покійним чоловіком ОСОБА_1 . ОСОБА_3 був укладений кредитний договір а також іпотечного договору № 315/0806/88-107-2-1 від 21.08.2006 р. укладеного між тими ж сторонами. Цими ж рішеннями суду встановлена відсутність будь-яких моїх зобов`язань перед банком. УхвалоюЖовтоводського міського суду від 19.04.2016р.провадження у справі за позовом ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості було закрите у відповідності до ст. 205 ЦПК України в зв`язку з тим, що набрали законної сили рішення суду ухвалені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, що ґрунтується на правових наслідках дії законної сили судового рішення.

Таким чином, вказаними судовими рішеннями встановлено фактичне виконання ОСОБА_3 своїх зобов`язань за іпотечним договором № 315/0806/88-107-2-1 від 21.08.2006 р., що тягне за собою припинення дії положень вказаного договору, припинення іпотеки та обтяжень нерухомого майна іпотекою. У зв`язку з чим відсутній предмет спору, з яким звернулася до суду позивачка ОСОБА_1 .

Крім того, ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 13 жовтня 2008 року в рамках цивільної справи за позовом Відкритого акціонерного товариства «Сведбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором накладено арешт на квартируАДРЕСА_1 .

Таким чином, оскільки судом в рамках вищевказаної цивільної справи за позовом ВАТ «Сведбанк» накладався арешт на майно, що належить на праві власності ОСОБА_1 , остання є учасником по даній справі, питання про звільнення майна з під арешту має розглядатися не в позовному порядку, а шляхом звернення до суду із відповідними клопотаннями про скасування заходів забезпечення позову в рамках справ по якій накладався даний арешт та в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 158 ЦПК України.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що учасник справи, на майно якого накладено арешт ухвалою суду, не може звертатися до суду з позовною заявою про зняття арешту з майна, оскільки у судовому процесі він є боржником та законом для нього встановлений інший порядок вирішення такого питання, а відтак, у відкритті провадження слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 186, 258-260, 354 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання іпотеки припиненою, зняття заборони відчуження нерухомого майна шляхом виключення відповідних записів з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек.

Позовну заяву разом з доданими до неї матеріалами повернути позивачу.

На ухвалу суду, в частині відмови у відкритті провадження у справі, може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала складена 14.11.2024 року.

Суддя