Номер провадження 2/754/4597/24
Справа №754/9374/24
РІШЕННЯ

Іменем України

13 листопада 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Панченко О.М.,

при секретарi - Сарнавському М.О.,

за відсутності сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Посольство Федеративної Республіки Німеччина про визнання батьківства, виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та внесення змін до актового запису про народження, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (через свого представника адвоката Кишеню В.С.) звернулася до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Посольство Федеративної Республіки Німеччина про визнання батьківства, виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та внесення змін до актового запису про народження.

В обґрунтування позову позивач зазначила, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 03.03.2006 року було зареєстровано шлюб, який рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 26.06.2023 року розірвано. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 народила сина - ОСОБА_4 . У свідоцтві про народження у графі «Батько» записаний ОСОБА_2 , а в графі мати - ОСОБА_1 . Разом з тим, подружжя ще до моменту народження дитини не проживало однією сім`єю. Позивач значний період часу проживала у Федеративній Республіці Німеччина у цивільному шлюбі з ОСОБА_3 . Згідно з експертизою зі встановлення походження особи: Е Р -106 від 07.06.2024 року походження дитини (ОСОБА_4 ) від передбачуваного батька ( ОСОБА_3 ) доведено: «Біостатистична оцінка показала загальну ймовірність W l (для гіпотези 1) W = 99,564% . Загальна ймовірність W2 (для гіпотези 2) становить НОМЕР_4Е-07% . При значенні W1 більше 99 (і з ймовірністю апріорі 50%) застосовується наступне: походження дитини від передбачуваного батька практично доведено. В заяві (справа № 221/23 BV) від 15.08.2023 року ОСОБА_3 визнає себе батьком ОСОБА_4 , матір`ю якого є ОСОБА_1 . Також ОСОБА_3 погоджується на визнання батьківства за ним щодо ОСОБА_4 .

У зв`язку з вищевикладеним просить суд позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 25.07.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено по справі підготовче засідання.

27.08.2024 на адресу суду від представника позивача через засоби поштового зв`язку «Укрпошта» надійшов супровідний лист із примірником позовної заяви з перекладом для відповідача ОСОБА_3 .

03.09.2024 року на адресу суду від відповідача по справі - ОСОБА_3 через засоби поштового зв`язку «Укрпошта» надійшла заява у якій просить суд визнати батьківство за ним, виключити запис про батька з актового запису про народження дитини та внести зміни до актового запису про народження, разом із перекладом на німецьку мову.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 18.09.2024 року клопотання представника позивача - адвоката Кишені В.С. про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції задоволено.

18.09.2024 на адресу суду від Посольства Федеративної Республіки Німеччина надійшла відповідь щодо неможливості їх як третьої особи, що не заявляє самостійних вимог брати участь у судовому засіданні.

14.10.2024 року на адресу суду від відповідача - ОСОБА_2 надійшла заява у якій просить суд судовий розгляд справи проводити без його участі, на підставі наявних у матеріалах справи документах.

Ухвалою суду від 29.10.2024 року, що занесена до протоколу судового засідання закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, від представника адвоката Кишені В.С. на електронну адресу суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, просив у своїй заяві розгляд справи проводити за його відсутності за наявними у справі матеріалами.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце був повідомлений належним чином, у своїй заяві просив позов задовольнити.

Представник третьої особи що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 03.03.2006 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , 03.03.2006 року зареєстрували шлюб, про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві було зроблено актовий запис №265. Прізвище дружини після укладення шлюбу « ОСОБА_1 ».

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 26.06.2023 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.

Відповідно до копії свідоцтва про народження (реєстраційний номер НОМЕР_2 ), переклад якого здійснено на українську мову та здійснено апостилювання приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Литвина Л.О., ОСОБА_4 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Кіль, ФРН, у графі «батько» записано - ОСОБА_2 , у графі «мати» записано - ОСОБА_1 .

Позивачка ще до моменту народження дитини не проживала однією сім 'єю із ОСОБА_2 . ОСОБА_1 значний період часу проживала в Федеративній Республіці Німеччина у цивільному шлюбі з ОСОБА_3 .

Згідно апостильованого та перекладеного на українську мову висновку експертизи зі встановлення походження особи: Е Р -106 від 07.06.2024 року походження дитини (ОСОБА_4 ) від передбачуваного батька ( ОСОБА_3 ) доведено: «Біостатистична оцінка показала загальну ймовірність W l (для гіпотези 1) W = 99,564% . Загальна ймовірність W (для гіпотези 2) становить НОМЕР_4Е-07%. При значенні W більше 99 (і з ймовірністю апріорі 50%) застосовується наступне: походження дитини від передбачуваного батька практично доведено.

В заяві (справа № 221/23 BV) від 15.08.2023 року ОСОБА_3 , яка апостильована та перекладена на українську мову визнає себе батьком ОСОБА_4 , матір`ю якого є ОСОБА_1 . Також ОСОБА_3 погоджується на визнання батьківства за ним щодо ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.

Згідно зі ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Законодавством визначено перелік осіб, які вправі звернутися з позовом про визнання батьківства. Зокрема, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері.

Відповідно до роз`яснень п. 9 Постанови, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Згідно до ч. 1 ст. 129 СК України, особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання батьківства.

Відповідно до ч. 1 ст. 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як про батька дитини з актового запису про народження дитини і така вимога матері відповідно до ч. 2 цієї статті може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі ст. 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

За положеннями ст. 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.

Відповідно до статей 213, 215 ЦПК рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено) (п. 9 постанови Пленуму).

Відповідно до ст. 134 СК України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Відповідно до п.п. 20 п.1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 р. № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Згідно з п.2.13.1 Розділу ІІ Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 р. № 96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установленням неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Відповідно до п.2.16.4 Розділу ІІ зазначених вище правил, на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги всі пояснення сторін, враховуючи відсутність заперечень щодо задоволення позовних вимог від відповідача-1 та визнання відповідачем -2 позовних вимог, суд приходить до висновку про доведеність факту батьківства, а тому позовні вимоги про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини щодо даних про батька підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 128, 134 СК України, ст.ст.12, 13, 19, 81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Посольство Федеративної Республіки Німеччина про визнання батьківства, виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та внесення змін до актового запису про народження, - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 (громадянина Федеративної Республіки Німеччина , ІНФОРМАЦІЯ_2 , посвідчення особи НОМЕР_3 , видане 22.05.2018 року) батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якого є ОСОБА_1 .

Виключити відомості про батька ОСОБА_2 з актового запису цивільного стану про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження НОМЕР_2 , видане 08.03.2024 року Відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Кіль.

Внести зміни до актового запису цивільного стану про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження НОМЕР_2 , видане 08.03.2024 року Відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Кіль, а саме: у розділі «Дитина» у графі «Прізвище при народженні» зазначити « ОСОБА_3 » та у розділі «2.Батько», у графі «ім`я» зазначити « ОСОБА_3 », у графі «Прізвище» зазначити « ОСОБА_3 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено та підписано 13.11.2024 у відповідності до ч.5 ст.268 ЦПК України.

Суддя О.М. Панченко