УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Богун О.О.,

при секретареві Дубовик А.П.,

розглянувши заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 29 лютого 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про припинення спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідачка ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 04 квітня 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про припинення спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації.

Заява обґрунтована тим, що відповідачка ОСОБА_1 не була обізнане про розгляд справи №199/10206/23. Про наявність цього судового провадження стало відомо лише 24.10.2024 року із єдиного державного реєстру судових рішень України.

Позивачка у судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду надала заяву про про проведення судового засідання у її відсутність, проти перегляду заочного рішення заперечує.

В судове засідання відповідач не з`явився, надав заяву в якій просив розглянути його заяву про перегляд заочного рішення у його відсутність.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали заяви та цивільної справи № 199/10206/23, суд приходить до наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини проголошено право на справедливий судовий розгляд.

З практики Європейського Суду випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом (рішення ЄСПЛ «Надточій проти України», «Гурепка проти України №2»).

За змістом ст.ст. 5,12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності сторін, змагальності та диспозитивності.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи №199/10206/23, позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про припинення спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації, задоволено.

Повідомлення відповідача про розгляд справи відбувалося за адресою реєстрації ОСОБА_1 , саме АДРЕСА_1 , що підтверджується повернутим поштовим конвертом який містяться в матеріалах справи з відміткою про повернення за закінченням терміну зберігання (а.с. 42,43).

Відтак, судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд справи у спосіб, передбачений ЦПК України.

Під час розгляду справи судом досліджені всі обставини, дослідженні всі докази, надана їм належна оцінка.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення.

Керуючись ст.ст.260, 261, 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 29 лютого 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про припинення спільної часткової власності та стягнення грошової компенсації, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявникам, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Богун

07.11.2024