ПОСТАНОВА

Іменем України

14 жовтня 2024 року м. Кропивницький

справа № 391/819/23

провадження № 22-ц/4809/375/24

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С. І. (головуючий, суддя-доповідач), Єгорової С. М., Карпенка О. Л.,

за участі секретаря - Бойко В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Бойко Яни Романівни, яка представляє інтереси ОСОБА_2 , на рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2023 року у складі судді Ревякіної О. В. і

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовної заяви

В жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 та просила:

-розірвати договір суборенди земельної ділянки від 23 грудня 2020 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0195 площею 7,0875 га, дата державної реєстрації: 24.12.2020, номер запису про інше речове право: 40004496;

-стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 плату за суборенду земельної ділянки в період з 2021 року по 2022 рік в розмірі 7 078 грн 03 коп;

-стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 073 грн 60 коп та 1 769 грн 60 коп, а також понесені витрати на правову допомогу в розмірі 7 500 грн.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є орендарем земельної ділянки площею 7,0875 га з кадастровим номером :02:000:0195 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Червонослобідської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області.

23 грудня 2020 року між позивачем та ОСОБА_2 було укладено договір суборенди зазначеної земельної ділянки строком на сім років.

За умовами договору суборенди земельної ділянки орендна плата вноситься суборендарем у грошовій формі в розмірі 4 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки без урахування її щорічної індексації щорічно в строк до 20 грудня, але за згодою сторін може бути виплачена наперед за наступні періоди.

Відповідач в період 2021-2023 років не сплачувала ОСОБА_1 орендну плату, чим порушила умови договору суборенди земельної ділянки, що стало підставою для звернення до суду з позовом.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2023 року позов задоволено.

Розірвано Договір суборенди земельної ділянки від 23.12.2020, кадастровий номер :02:000:0195, площею 7,0875 га, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , дата державної реєстрації: 24.12.2020, номер запису про інше речове право: 40004496.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 орендну плату за Договором суборенди земельної ділянки від 23.12.2020 в розмірі 7 078,03 грн та судовий збір в сумі 2 843,20 грн.

В задоволенні вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що в матеріалах справи відсутні належні докази виплати відповідачем коштів в рахунок орендної плати за землю позивачу ОСОБА_1 , а відповідач не довела належними і допустимими доказами виконання умов договору суборенди земельної ділянки, укладеного з ОСОБА_2 щодо сплати орендної плати у спосіб та строки, передбачені договором, як наслідок, наявні підстави для розірвання договору суборенди земельної ділянки.

З огляду на те, що відповідач не виконує взяті на себе зобов`язання за укладеним договором, суд першої інстанції вважав, що наявні підстави для стягнення з неї на корить позивача заборгованості з орендної плати в сумі 7 078,03 грн.

Зважаючи на відсутність доказів оплати витрат на професійну правничу допомогу, суд першої інстанції дійшов висновку про відмову у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат за недоведеністю.

Короткий зміст апеляційної скарги

В апеляційній скарзі адвокат Бойко Я. Р., яка представляє інтереси ОСОБА_2 , просить скасувати рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2023 року та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Твердження ОСОБА_1 про те, що відповідач не сплачує позивачу орендну плату є неправдивим та таким, що не відповідає дійсності.

ОСОБА_2 не приймала участі у розгляді справи так як не знала про її існування, жодних документів не отримувала, чим була позбавлена можливості подати відзив на позовну заяву та надати свої пояснення.

Зокрема, 31 грудня 2020 року ОСОБА_1 взяла кошти у відповідача за два договори суборенди земельних ділянок площею 7,0024 га кадастровий номер :02:000:0194 та 7,0875 га кадастровий номер :02:000:0195 в сумі 280 000 грн, та зобов`язалась в разі дострокового розірвання договорів суборенди з будь-яких причин повернути кошти в повному обсязі.

Таким чином, своїми протиправними діями позивач має на меті незаконне збагачення шляхом введення в оману суд, а в матеріалах справи немає жодного підтвердження того, що ОСОБА_1 зверталась з претензіями до ОСОБА_2 про сплату орендної плати з 2021 року.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу

Від адвоката Бондаренко І. А., яка представляє інтереси ОСОБА_1 , надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вона просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_2 , а рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2023 року залишити без змін.

Розгляд справи у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції

Учасники справи в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення з судовими повістками.

Від представника позивача адвоката Бондаренко І. А. та представника відповідача адвоката Бойко Я. Р. надійшли заяви про розгляд справи без участі сторін.

Відповідно до положень частини першоїстатті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки, учасники справи про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, суд вирішив розглядати справу без їх участі, що відповідає положенням ст. 372 ЦПК України.

За змістом ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Враховуючи, що учасники справи в судове засідання, призначене на 12 годину 00 хвилин 09 жовтня 2024 року, не з`явились, датою ухвалення рішення є дата складення повного тексту.

Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_3 на праві приватної власності належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 7,0875 га, розташована на території Червонослобідської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0195, що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.03.2017, копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі та копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухому майно про реєстрацію права власності від 30.03.2017.

29.12.2018 між ОСОБА_3 (орендодавець) та ОСОБА_1 (орендар) укладено договір оренди землі, а саме земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 7,0875 га, розташованої на території Червонослобідської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0195, строком на 49 років, зареєстрований 29.01.2019.

Пунктом 27 Договору оренди землі від 29.12.2018 передбачено право орендаря передавати орендовану земельну ділянку або її частину іншій особі в суборенду без отримання попередньої згоди орендодавця.

23.12.2020 між ОСОБА_1 (орендар) та ОСОБА_2 (суборендар) укладено Договір суборенди земельної ділянки, а саме земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 7,0875 га, розташованої на території Червонослобідської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0195, строком на 7 років, зареєстрований 24.12.2020.

Пунктами 8,9 Договору суборенди земельної ділянки від 23.12.2020 визначено, що орендна плата вноситься суборендарем у грошовій формі в розмірі 4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки без урахування її щорічної індексації. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється без урахування індексів інфляції. Орендна плата вноситься щорічно до 20 грудня, але за згодою сторін може бути виплачена наперед за наступні періоди.

Згідно п. 24 Договору суборенди земельної ділянки від 23.12.2020 орендар має право вимагати своєчасного внесення орендної плати.

Дія договору суборенди вищевказаної земельної ділянки припиняється шляхом його розірвання за рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором (пункт 30 Договору).

Відповідно до копії Витягу № НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 08.09.2023 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0195 становить 176 950,72 грн.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

У частині першій статті 2 ЦПК України зазначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно пункту 1 частини першої статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору.

Згідно зі статтею 13 цього Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Згідно із частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату відноситься до істотних умов договору оренди землі.

Відповідно до частин першої, другої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

На вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України (далі - ЗК України) та іншими законами України (частина перша статті 32 Закону України «Про оренду землі»).

У пункті д) частини першої статті 141 ЗК України передбачено, що підставою припинення права користування земельною ділянкою є, зокрема, систематична несплата земельного податку або орендної плати.

До відносин, пов`язаних з орендою землі, застосовуються також положення ЦК України, при вирішенні судом питання щодо розірвання договору оренди землі за обставин систематичного невнесення орендної плати застосуванню також підлягають положення частини другої статті 651 ЦК України. Застосування такого правового наслідку, як розірвання договору судом, саме з підстави істотності допущеного порушення договору, визначеної через іншу оціночну категорію - значну міру позбавлення того, на що особа розраховувала при укладенні договору, - відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких за пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України належать, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2018 року у справі № 912/1385/17 (провадження № 12-201гс18).

Підставою для розірвання договору оренди землі є систематична несплата орендної плати (два та більше випадки). При цьому, систематична сплата орендної плати не у повному обсязі, визначеному договором, тобто як невиконання, так і неналежне виконання умов договору, є підставою для розірвання такого договору, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17 (провадження № 61-41932сво18).

Об`єднана Палата Касаційного цивільного суду у постанові від 10 жовтня 2019 року у справі № 293/1011/16-ц (провадження № 61-29970сво18) дійшла висновку, що тлумачення пункту д) частини першої статті 141 ЗК України, частини другої статті 651 ЦК України свідчить, що «несплата орендної плати» охоплює випадки як невиплати орендної плати у цілому, так і її виплата у розмірі меншому, ніж визначеному договором (без урахування індексації, індексу інфляції тощо).

Згідно зі статтею 531 ЦК України боржник має право виконати свій обов`язок достроково, якщо інше не встановлено договором, актами цивільного законодавства або не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.

Чинне законодавство про оренду землі не містить заборони сплати орендної плати за майбутні періоди користування земельною ділянкою. Умови договору оренди землі про сплату орендної плати за майбутні періоди можуть бути погоджені сторонами договору оренди у формі, передбаченій статтею 14 Закону України «Про оренду землі».

Подібні висновки висловлені у постановах Верховного Суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 183/5051/16 (провадження № 61-12790св20), від 24 травня 2023 року у справі № 542/51/22 (провадження № 61-2169св23), від 11 липня 2024 року у справі № 134/575/23 (провадження № 61-582св24).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина першастатті 12 ЦПК України).

Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що також включає споріднені принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є, серед іншого, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_3 на праві приватної власності належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 7,0875 га, розташована на території Червонослобідської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0195, що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.03.2017, копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі та копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухому майно про реєстрацію права власності від 30.03.2017 (а. с. 11, 12, 13)

29.12.2018 між ОСОБА_3 (орендодавець) та ОСОБА_1 (орендар) укладено договір оренди земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 7,0875 га, розташованої на території Червонослобідської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0195, строком на 49 років, зареєстрований 29.01.2019, що підтверджується копією договору та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (а.с.14-15, 17).

Грошова оцінка земельної ділянки на момент укладення договору оренди землі становить 185 490 грн 44 коп (п. 5 Договору оренди землі від 29.12.2018).

Пунктом 27 Договору оренди землі від 29.12.2018 передбачено право орендаря передавати орендовану земельну ділянку або її частину іншій особі в суборенду без отримання попередньої згоди орендодавця.

23.12.2020 між ОСОБА_1 (орендар) та ОСОБА_2 (суборендар) укладено Договір суборенди земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 7,0875 га, розташованої на території Червонослобідської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0195, строком на 7 років, зареєстрований 24.12.2020, що підтверджується копією договору та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (а. с. 16, 18).

Пунктами 8, 9 Договору суборенди земельної ділянки від 23.12.2020 визначено, що орендна плата вноситься суборендарем у грошовій формі в розмірі 4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки без урахування її щорічної індексації. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється без урахування індексів інфляції. Орендна плата вноситься щорічно до 20 грудня, але за згодою сторін може бути виплачена наперед за наступні періоди.

Згідно п. 24 Договору суборенди земельної ділянки від 23.12.2020 орендар має право вимагати своєчасного внесення орендної плати.

Дія договору суборенди вищевказаної земельної ділянки припиняється шляхом його розірвання за рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором (пункт 30 Договору).

Згідно копії Витягу № НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 08.09.2023, відповідно до якого нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0195 становить 176 950,72 грн (а.с.19).

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 посилалась на те, що ОСОБА_2 систематично не виконує взяті на себе зобов`язання щодо щорічної виплати орендної плати у визначеному у договорі розміру за період з 2021-2022 роки, що є підставою для його розірвання.

Заперечуючи проти позову, разом з апеляційною скаргою ОСОБА_2 було подано до суду копію розписки від 31.12.2020, підписану позивачем, за умовами якої ОСОБА_1 взяла кошти в ОСОБА_2 за два договори суборенди земельних ділянок, площею 7.0024 га з кадастровим номером :02:000:0194 та 7.0875 га з кадастровим номером :02:000:0195 в сумі 280 000 грн, в разі дострокового розірвання договорів суборенди з будь яких причин зобов`язалась повернути кошти в повному обсязі (а. с. 47).

За змістом частини першої та другої статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Тобто єдиним винятковим випадком можливості долучення апеляційним судом до матеріалів справи нових доказів є встановлення наявності в учасника справи вагомих причин неподання таких доказів в межах строків, передбачених процесуальним законодавством.

Обгрунтовуючи причини неповндання копії вказаної розписки у встановлені законодавством строки до суду першої інстанції, відповідач посилалась на те, що вона жодних документів, що стосувалися зазначеної справи, не отримувала, тим самим була позбавлена можливості надати відзив на позовну заяву.

Матеріалами справи підтверджується, що поштовий конверт разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі та копією позовної заяви з додатками, який надсилався судом першої інстанції відповідачу, повернувся на адресу суду із зазначенням причини невручення - «адресат відсутній за вказаною адресою» (а. с. 28).

Інших доказів про те, що ОСОБА_2 була обізнана про розгляд зазначеної справи матеріали справи не містять.

З огляду на викладене, суд визнає причини неподання копії розписки від 31.12.2020 до суду першої інстанції поважними та ухвалив долучити її до матеріалів справи.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 17 вересня 2024 року у справі № 391/818/23 апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27.11.2023 скасовано.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору суборенди земельної ділянки та стягнення орендної плати залишено без задоволення.

В порядку розподілу судових витрат стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 2 844,30 грн сплаченого судового збору (а. с. 115-119).

Вказаним судовим рішенням встановлено, що 23.12.2020 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договори суборенди земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:0194 та :02:000:0195, строком на 7 років.

Пунктами 8, 9 договорів суборенди визначено, що орендна плата вноситься суборендарем у грошовій формі в розмірі 4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки без урахування її щорічної індексації. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється без урахування індексів інфляції. Орендна плата вноситься щорічно до 20 грудня, але за згодою сторін може бути виплачена наперед за наступні періоди.

П. 10 договорів суборенди обумовлено, що орендна плата вноситься щорічно до 20 грудня, але за згодою сторін може бути виплачена наперед за наступні періоди (під згодою сторін слід розуміти отримання орендарем орендної плати під розписку та/або на рахунок/картку відкриті в банківській установі).

Згідно Витягу № НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 08.09.2023 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0194 становить 177 060,80 грн.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи № 6123/24-23 від 16.07.2024, проведеної на підставі ухвали Кропивницького апеляційного суду від 11.04.2024 у справі № 391/818/23, рукописний текст, що починається словами «Розписка Я, Колодіст....» і закінчується словами «в повному обсязі. 31.12.2020 ОСОБА_1 », який міститься на лицевій стороні розписки від 31.12.2020 про отримання коштів в сумі 280 000 грн, виконаний ОСОБА_1 . Підпис, який міститься перед словами «Колодіст Н В» на лицевій стороні розписки від 31.12.2020 про отримання коштів в сумі 280 000 грн, виконаний ОСОБА_1 .

Відповідно до частини четвертоїстатті 82 ЦПК Україниобставини встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 червня 2023 року у справі № 182/1207/21 (провадження № 61-2375св23) вказано, що «преюдиціальність- обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Преюдиціальне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта».

Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який набрав законної сили.

Суть преюдиції полягає і в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта. Лише згадувані, але такі, що не одержали оцінку суду, обставини не можуть розглядатися як встановлені судом і не набувають властивості преюдиціальності. Тобто, преюдиціальні факти слід відрізняти від оцінки іншим судом певних обставин.

Звертаючись до суду з позовом у справі № 391/818/23, ОСОБА_1 просила стягнути з ОСОБА_2 орендну плату за земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0194 за 2021-2022 роки в розмірі 7082,43 грн (4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки без урахування її щорічної індексації * 177060,0 грн від нормативно грошової оцінки земельної ділянки станом на 08.09.2023).

Крім того, звертаючись до суду з позовом у справі, що є предметом апеляційного перегляду, позивач просила стягнути з відповідача орендну плату за земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0195за 2021-2022 роки в розмірі 7078,03 грн (4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки без урахування її щорічної індексації * 176950,72 грн від нормативно грошової оцінки земельної ділянки станом на 08.09.2023).

З аналізу змісту рішення, яке набрало законної сили, у справі № 391/818/23 вбачається, що судом було встановлено, що відповідачем було сплачено на користь позивача наперед орендну плату за договорами суборенди земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:0194 та :02:000:0195, у розмірі 280 000 грн, що перевищує розмір орендної плати за договорами оренди земельних ділянок за 2021-2022 роки.

Враховуючи наведені норми права та встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що розписка орендодавця та дії орендаря за обставин цієї справи свідчать про належне виконання відповідачем своїх обов`язків по сплаті орендної плати за оспорюваним договором суборенди земельної ділянки.

Позивачем не надано належних доказів на підтвердження того, що вона не отримувала грошових коштів від орендаря за вказаною розпискою у рахунок сплати орендної плати.

Врахувавши положення ЦК України, зміст розписки, який свідчить про те, що орендар сплатила вказану в ній суму, суд приходить до висновку, що у ОСОБА_2 була відсутня заборгованість перед ОСОБА_1 зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою в період з 2021-2022 років, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Суд першої інстанції, розглядаючи спір, який винник між сторонами, внаслідок неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, неповно встановив обставини, що мають значення для справи, а тому дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених урішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права відповідно до п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України є підставами для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового про задоволення позовних вимог.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга адвоката Бойко Я. Р., яка представляє інтереси ОСОБА_2 , підлягає задоволенню, рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2023 року скасуванню з ухваленням нового, про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору суборенди земельної ділянки та стягнення орендної плати.

Щодо судових витрат

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з ухваленням нового про відмову в задоволенні позовних вимог, в порядку розподілу судових витрат на користь ОСОБА_2 з ОСОБА_1 підлягає стягненню 3 220 грн судового збору, сплаченого відповідачем за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 362, 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Бойко Яни Романівни, яка представляє інтереси ОСОБА_2 , задовольнити.

Рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 27 листопада 2023 року скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору суборенди земельної ділянки та стягнення орендної плати відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 3 220 (три тисячі двісті двадцять) грн судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді С. М. Єгорова

О. Л. Карпенко