Справа № 372/4676/24
Провадження 2-2044/24
ухвала

Іменем України

15 листопада 2024 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Висоцька Г.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа - приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області - Гринько Ангеліна Павлівна, -

В С Т А Н О В И В :

27.08.2024року до суду надійшла вказана позовна заява.

28.08.2024 року судом направлено запит щодо отримання інформації про зареєстроване в законному порядку місце реєстрації відповідача.

18.10.2024 року до суду надійшла відповідь про зареєстроване в законному порядку місце реєстрації відповідача.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 21.10.2024 року позовна заяву залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків не більше 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про залишення позовної заяви без руху доставлена до електронного кабінету представника позивача 21.10.2024 року, а також на зазначену представником позивача у позовній заяві електронну адресу 22.10.2024 року, однак станом на день поставлення цієї ухвали представник позивача не виконав вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, недоліків позовної заяви не усунув.

Відтак, надіслання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху на електронну адресу ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), про яку представник позивача повідомляв у позовній заяві є належним доказом надіслання вище вказаної ухвали.

Отже, судом виконано обов`язок щодо повідомлення представника позивача про наявність ухвали суду від 21.10.2024 року.

Указане узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постанові від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21), у постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15-ц.

Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні Європейського Суду з прав людини в справі Пономарьов проти України, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічна позиція висловлена також в пункті 27 рішення Європейського Суду з прав людини від 26 квітня 2007 року по справі Шевченко проти України (Заява N 8371/02). Європейський Суд зазначив, що заявник не зміг довести, що він вчиняв будь-які кроки між вереснем 2002 року та груднем 2003 року та після 2 червня 2004 року, щоб довідатись про стан провадження у його справі.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментарія проти Іспанії сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі Тойшлер проти Германії наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак, в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Cтаном на 15.11.2024 року недоліки позовної заяви не усунуто, клопотань про продовження/поновлення встановленого судом строку на усунення недоліків до суду не надходило.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суддя доходить висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа - приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області - Гринько Ангеліна Павлівна.

Частиною 7 ст. 185 ЦПК України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа - приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області - Гринько Ангеліна Павлівна - вважати такою, що не подана, та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної чинності з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя Г.В. Висоцька