Справа № 148/2240/23
Провадження №2/148/103/24
У Х В А Л А
12 листопада 2024 року Тульчинський районний суд
Вінницької області
в складі: головуючого судді Ковганича С.В.,
при секретарі Ліванчук А.Ф.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Тульчині за правилами спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні земельної ділянки та знесення самочинного збудованої споруди,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду перебуває вищевказана справа.
В судовеу засідання позивач та її представник не з`явилися, від представника позивача надійшла заява, згідно якої він просить вирішити питання щодо заяви про внесення змін до прохальної частини позовної заяви.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про день, час та місце розгляду справи, про що свідчить розписка (а.с.147), про причину неявки суд не повідомила.
Суд вважає можливим розглянути заяву позивача у відсутність нез`явившихся учасників справи.
Розглянувши заяву позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Разом з тим, нормами ЦПК України не передбачено подання до суду заяви про внесення змін до прохальної частини позовної заяви.
Згідно п.2 ч.2, ч.3 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.
Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому суд, в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Враховуючи зміст поданої позивачем заяви, суд розцінює її як заяву про зміну предмета позову. При цьому, судом враховано, що законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
В даному випадку розгляд справи проводиться за правилами спрощеного позовного провадження, про що свідчить ухвала про відкриття провадження у справі від 13.11.2023 провадження (а.с.33), якою розгляд справи було призначено на 14.12.2023.
Ухвалою суду від 14.12.2023 (а.с.45) клопотання представника позивача про призначення по справі земельно-технічної експертизи задоволено, провадження в справі зупинено на час проведення судової земельно-технічної експертизи.
Ухвалою суду від 05.03.2024 (а.с.60) провадження у справі було поновлено для вирішення клопотання експерта Лесько І. щодо надання додаткових матеріалів та вирішення питання про залучення необхідного спеціаліста.
Ухвалою суду від 20.03.2024 (а.с.67) клопотання експерта про надання додаткових матеріалів задоволено, розгляд справи відкладено на 10.04.2024.
Ухвалою суду від 10.04.2024 (а.с.84) клопотання в.о. завідувача Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про залучення спеціаліста необхідного для проведення експертизи задоволено, провадження в справі зупинено на час проведення судової земельно-технічної експертизи.
Ухвалою суду від 02.09.2024 (а.с.124) провадження у справі поновлено, розгляд справи призначено на 19.09.2024.
19.09.2024 розгляд справи було відкладено.
22.10.2024 відбувся розгляд справи та була оголошена перерва до 12.11.2024.
Таким чином, судом встановлено, що розгляд справи було розпочато ще 14.12.2023. Відтак, на час подання вищевказаної заяви у позивача відсутнє право на зміну предмету позову відповідно до положень ч.3 ст.49 ЦПК України
Пунктами 6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Таким чином, при поданні будь-яких заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Відповідно до ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку, що заяву про внесення змін до прохальної частини позовної заяви слід залишити без розгляду, оскільки дана заява подана до суду з порушенням строку, передбаченого ч.3 ст. 49 ЦПК України.
На підставі викладеного, керучись ч.3 ст.49, ст. 126 ЦПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Заяву позивача про внесення змін до прохальної частини позовної заяви залишити без розгляду.
Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: