Справа № 569/7869/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 року м.Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Першко О.О. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИЛА:

24 квітня 2024 року ОСОБА_1 , діючи через представника адвоката Кузьміна Є.В., звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 13 травня 2024 року позов прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання.

Після відкриття провадження у справі суддею встановлено, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статті 177 ЦПК України.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 12 червня 2024 року позовна заява була залишена без руху, позивачу було надано п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви, а саме для надання суду оригіналу чи копії свідоцтва про укладення шлюбу з проставленням на ньому апостилю (у встановленому порядку) із нотаріально завіреним перекладом цього документа та апостилю українською мовою.

На виконання вимог ухвали Рівненського міського суду Рівненської області від 12 червня 2024 року представником позивача ОСОБА_3 подано заяву, в якій він вказує, що оригінал свідоцтва про укладення шлюбу знаходиться у відповідача, яка виїхала за межі України та не спілкується з позивачем і відмовляється надати йому вказаний документ, натомість копію свідоцтва про укладення шлюбу додає до заяви. На підтвердження факту, що переклад було зроблено саме з цього свідоцтва є той факт, що в перекладі документу «свідоцтво про укладення шлюбу», копія якого додана до позову, на документі вказана серія АА № 0717313.

Окрім того, відповідно до пункту 1 постанови Кабінетом Міністрів України від 04 лютого 2023 року № 107 «Деякі питання прийняття на території України під час воєнного стану документів, виданих уповноваженими органами іноземних держав», під час воєнного стану та протягом шести місяців після його припинення або скасування документи, виготовлені або засвідчені на території іноземних держав установою або спеціально на те уповноваженою особою в межах їх компетенції за установленою формою і скріплені гербовою печаткою, приймаються на території України без спеціального посвідчення (консульської легалізації, проставлення апостиля тощо) у разі, коли станом на 24 лютого 2022 року такі документи приймалися на території України без спеціального посвідчення. Відповідно свідоцтво про укладення шлюбу, видане на території Республіки Таджикистан, копія якого додана, не потребує будь-якої легалізації.

Розглянувши вказану заяву представника позивача ОСОБА_3 про виконання ухвали суду суддя дійшла наступних висновків.

Суддя погоджується з доводами представника позивача ОСОБА_3 про те, що свідоцтво про укладення шлюбу, видане компетентним органом Республіки Таджикистан, не потребує спеціального посвідчення, оскільки відповідно до статті 13 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року, укладеної між державами - членами СНД, зокрема, Україною і Республікою Таджикистан, та ратифікованою Законом України № 240/94-ВР від 10 листопада 1994 року, документи, що на території однієї з Договірних Сторін виготовлені або засвідчені установою або спеціально на те уповноваженою особою в межах їх компетенції і за установленою формою і скріплені гербовою печаткою, приймаються на територіях інших Договірних Сторін без якого-небудь спеціального посвідчення; документи, що на території однієї з Договірних Сторін розглядаються як офіційні документи, користуються на територіях інших Договірних Сторін доказовою силою офіційних документів.

Разом з тим, згідно зі статтею 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Визначення поняття "іноземний елемент" наведено у пункті 2 частини першої статті 1 Закону України «Про міжнародне приватне право». Іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм: хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави.

У свою чергу, із наданих ВССУ роз`яснень, які викладені у листі «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом» від 16.05.2013 року слідує, що суд приймає документи, складені мовами іноземних держав, за умови супроводження їх нотаріально засвідченим перекладом українською мовою.

Отже, у цивільних справах з іноземним елементом, якою є дана справа, у разі, коли письмові докази, які подаються до суду, складені іноземною мовою, до них додається їх засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально посвідчена в порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат».

До копії свідоцтва про укладення шлюбу, яка подана представником позивача ОСОБА_3 до заяви про виконання ухвали суду, не додано нотаріально засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою, що позбавляє суд можливості прийняти вказаний документ, а тому позивачу необхідно подати до суду нотаріально засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою свідоцтва про укладення шлюбу.

Суддя зауважує, що до позовної заяви позивачем додано переклад з таджицької на українську мову свідоцтва про укладення шлюбу, який не засвідчений нотаріально.

Згідно з частиною п`ятою статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частин 11-13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Оскільки, після відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява по справі оформлена з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, відповідно до вимог ч. 11 ст. 187 ЦПК України, її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк, що не перевищує п`яти днів з дня вручення цієї ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків, а саме позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом надання до суду нотаріально засвідченого у встановленому порядку перекладу українською мовою свідоцтва про укладення шлюбу.

Керуючись ст. 175, 177, 187 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви, а саме надати суду нотаріально засвідчений у встановленому порядку переклад українською мовою свідоцтва про укладення шлюбу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.О. Першко