У Х В А Л А

Іменем України

08 жовтня 2024 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 293 ЦПК України за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася через систему «Електронний суд» до суду із заявою про розірвання шлюбу за заявою подружжя в порядку окремого провадження. Другим заявником у заяві вказано ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Частиною третьою статті 293 ЦПК України визначено, що у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 109 СК України подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

З наведених вище норм вбачається, що заява про розірвання шлюбу в порядку окремого провадження є спільною заявою подружжя, тобто повинна містити особистий підпис чоловіка та дружини.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 14 ЦПК України електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Таким чином електронний кабінет системи «Електронний суд» є персональним кабінетом, а документи, які подаються учасником справи, вважаються такими, що підписані ним особисто та одноособово.

Отже, хоча в заяві про розірвання шлюбу за заявою подружжя, заявниками вказано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , але заява вважається такою, що підписана тільки ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи, що заява подружжя про розірвання шлюбу містить тільки підпис ОСОБА_1 , суд дійшов висновку, що наявні підстави для повернення заяви разом з додатками.

Керуючись ст. 185, 293, 294, 315, 318 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявниці, що відповідно до ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, тоді як згідно зі ст. 109 СК України розірвання шлюбу відбувається за спільною заявою подружжя з обов`язковим наданням нотаріально посвідченого договору щодо утримання дитини.

Роз`яснити заявниці, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 08.10.2024.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак