Справа № 504/1547/24
Номер провадження 2/504/1770/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.11.2024с-ще Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Вінської Н.В.,

секретаря Коцар А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Курісовської сільської ради Березівського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом у якому просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У обґрунтування позову, зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в віці 59 років помер ОСОБА_2 . За життя ОСОБА_2 , згідно розпорядження Комінтернівської райдержадміністрації, Одеської області від 23.12.2005 року №1544 було виділено земельну ділянку, розташовану в Одеській області, Комінтернівському районі, Новомиколаївської сільської ради, масив № НОМЕР_1 , ділянка № НОМЕР_2 та 26.12.2012 р. батько позивача ОСОБА_2 отримав Державний акт на право власності серії ЯЛ № 531310 на земельну ділянку (пай) площею 5,2887 га.

Після звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини йому було повідомлено про пропущений нею встановлений законом строк для прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини з об`єктивних причин, оскільки через погані відносини з батьком, яким вони не підтримували спілкування, позивач тривалий час навіть не знав про його смерть. 26.01.2018 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини проте йому було роз`яснено необхідність поновлення строку для прийняття спадщини. Згодом в країні було оголошено карантинні обмеження через захворюваність на СОВІД -19, а потім оголошений військовий стан через агресію російської федерації, що перешкоджало позивачу зайнятись оформленням спадщини після смерті батька.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, його представник ОСОБА_3 надала заяву про розгляд справи за її відсутності, вказавши, що позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, проти позовних вимог не заперечують.

Розглянувши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з таких підстав.

Судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в віці 59 років помер ОСОБА_2 , свідоцтво про смерть НОМЕР_3 від 24.06.2016 року .

Позивач ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_2 , що підтверджується доданою до позову копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 13.09.1988 року.

За життя ОСОБА_2 отримав державний акт на право власності на земельну ділянку площею 5,2887 га, яка розташована в АДРЕСА_1 .

Відповідно до наданої суду копії спадкової справи №3/2018 року майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 - позивач ОСОБА_1 єдиний із спадкоємців який звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини

Згідно статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно зі ст.1261ЦКУкраїни у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч.3 ст.1268 ЦПК України спадкоємець, який постійно проживав разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст.1269ЦКУкраїни спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі ст.1220ЦКУкраїни спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи, у даному випадку - це 22 червня 2016.

Відповідно до ст.1270ЦКУкраїни для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Отже, виходячи із зазначених правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись в 2018 році до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , пропустив шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Згідно ч. 3 ст.1272ЦКУкраїни за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Правила частити третьої статті 1272ЦКУкраїни про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини за законом після ОСОБА_2 .

На підставі ст.ст. 1270,1272ЦКУкраїни та керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Курісовської сільської ради Березівського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП НОМЕР_5 додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 - 3 (три) місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи до Одеської апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя : Вінська Н. В.