№566/841/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2024 року селище Млинів Рівненської області

Млинівський районний суд Рівненської області

в складі : головуючого судді Феськова П.В.

при секретарі : Подолець Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Млинів Рівненської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Луцький відділ ДВС у Луцькому районі Волинської області про поділ майна в натурі, що є спільною частковою власністю, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2024 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Луцький відділ ДВС у Луцькому районі Волинської області про поділ майна в натурі, що є спільною частковою власністю.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.10.2011, зареєстрованого в реєстрі за №2807 вона отримала у спадщину 2/3 частини земельної ділянки розміром 8,65 га, наданої для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться на території Малинської сільської ради Млинівського району Рівненської області (на даний час Острожецької сільської ради Дубенського району). Кадастровий номер :03:001:0006.

Власником іншої частини (1/3) земельної ділянки розміром 8,65 га з кадастровим номером :03:001:0006 є відповідач ОСОБА_2 .

Належна їй частка земельної ділянки на даний час не виділена в натурі, що завдає їй значні незручності стосовно розпорядження своїм майном, а саме, не має можливості здати земельну ділянку в оренду. Укладення нотаріального договору щодо поділу об`єкта нерухомості є неможливим так як було з`ясовано, що на все майно відповідача накладено арешт.

Просить суд поділити в натурі земельну ділянку кадастровий номер :03:001:0006, площею 8,6503 га, що розташована за адресою: Рівненська область, Дубенський (Млинівський) район, Острожецька (Малинська) сільська рада, згідно запропонованого варіанту №2 судового експерта у висновку експерта №240605/4_ЮШ від 10.06.2024 року.

В судове засідання позивач не з`явилась, представник позивача звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просив їх задовольнити. (а.с.42)

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з клопотанням у якому зазначив. що повністю визнає позовні вимоги, просить справу розглядати без його участі. (а.с.31)

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Луцького відділу ДВС у Луцькому районі Волинської областів судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. (а.с.39)

Дослідивши в судовому засіданні матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

За змістом ст.ст. 355, 356, 357 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.

Відповідно до ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Положеннями ч. ч. 9-10 ст.79-1 ЗК України визначено, що земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Згідно абз.1 ч.13 ст.79-1ЗК України земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі поділу або об`єднання земельних ділянок.

Згідно ч.1 ст.86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).

В ст.87 ЗК України законодавець закріпив підстави виникнення права спільної часткової власності на земельну ділянку. Так, право спільної часткової власності на земельну ділянку виникає: а) при добровільному об`єднанні власниками належних їм земельних ділянок; б) при набутті у спільну часткову власність земельної ділянки за цивільно-правовими угодами; в) при прийнятті спадщини на земельну ділянку; г) за рішенням суду; ґ) в інших випадках, встановлених законом.

Відповідно до ч.4 ст.38 Закону України «Про державний земельний кадастр» отримання нотаріусами витягу з Державного земельного кадастру є обов`язковим при вчиненні правочинів щодо земельної ділянки (крім складання заповітів).

Згідно п.3 ч.1 ст.24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» підставою для відмови в державній реєстрації прав є невідповідність поданих документів вимогам, встановленим цим Законом.

За змістом п. 54 «Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127, державна реєстрація права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу іншого нерухомого майна, виділу в натурі частки з іншого нерухомого майна або об`єднання іншого нерухомого майна (далі - поділу, виділу частки або об`єднання), проводиться за наявності відомостей з Державного земельного кадастру про формування нової (нових) земельної ділянки (земельних ділянок) у результаті такого поділу, виділу частки або об`єднання.

Для державної реєстрації права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу, виділу частки або об`єднання, подається документ, що посвідчує право власності на нерухоме майно до його поділу, виділу частки або об`єднання, крім випадків, коли право власності на таке майно вже зареєстровано в Державному реєстрі прав або коли такий документ відсутній у зв`язку із втратою, пошкодженням чи псуванням. Державна реєстрація права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу, виділу частки або об`єднання, у випадку втрати, пошкодження чи псування документа, що посвідчує право власності на нерухоме майно до його поділу або об`єднання, проводиться виключно за умови встановлення державним реєстратором наявності зареєстрованих речових прав на підставі таких документів у Державному земельному кадастрі чи в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, або на паперових носіях інформації (в реєстрових книгах, реєстраційних справах, ведення яких здійснювали підприємства бюро технічної інвентаризації).

Для державної реєстрації права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу іншого нерухомого майна чи виділу в натурі частки з іншого нерухомого майна, що перебуває у спільній власності, та має наслідком припинення права спільної власності для усіх або одного із співвласників, що здійснює виділ у натурі частки, також подається договір про поділ спільного майна чи відповідно договір про виділ у натурі частки із спільного майна або рішення суду.

Державна реєстрація права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу іншого нерухомого майна, проводиться одночасно щодо всіх об`єктів, утворених у результаті поділу, крім випадку, коли в результаті такого поділу хоча б на один із об`єктів, утворених у результаті поділу, змінюється власник нерухомого майна, у тому числі припиняється право спільної власності.

Під час проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно, що залишається у спільній власності після виділу в натурі частки одного із співвласників, державний реєстратор здійснює перерахунок часток у праві спільної часткової власності на таке майно, виходячи із принципу їх рівності, крім випадків, коли співвласники нерухомого майна до виділу в натурі частки одного із співвласників мали різний розмір часток або коли співвласники за домовленістю між собою встановили інший розмір часток у праві спільної власності. На підтвердження такої домовленості співвласників може бути надана письмова заява співвласників про визначення розміру часток, справжність підписів на якій засвідчується відповідно до Закону України "Про нотаріат", або договір, укладений такими співвласниками відповідно до законодавства.

Частиною 1 ст.15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч.1 ст. 16 ЦК України, ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 отримала у спадщину 2/3 частини земельної ділянки розміром 8,65 га наданої для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться на території Малинської сільської ради Млинівського району Рівненської області (на даний час Острожецької сільської ради Дубенського району), кадастровий номер :03:001:0006, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 12.10.2011, зареєстрованим в реєстрі за №2807. (а.с.6)

Відповідно до вищевказаного свідоцтва про право на спадщину за заповітом відповідач ОСОБА_2 є спадкоємцем 1/3 частини майна матері ОСОБА_3 , а саме, земельної ділянки розміром 8,65 га наданої для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться на території Малинської сільської ради Млинівського району Рівненської області (на даний час Острожецької сільської ради Дубенського району), кадастровий номер :03:001:0006. (а.с.6)

Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-024 від 04.06.2024 року земельна ділянка розміром 8,6503 га для ведення особистого селянського господарства знаходиться на території Малинської сільської ради Млинівського району Рівненської області, кадастровий номер :03:001:0006. (а.с.9-11)

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №383363496 на все майно відповідача ОСОБА_2 в межах суми боргу 874885,64 гривень накладено арешт. (а.с.17-18)

Відповідно до ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. За ст.110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст.89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Так, позивачем до матеріалів справи долучено висновок експерта №240605/4_ЮШ від 10.06.2024 року, за результатами якого запропоновано два варіанти розподілу земельної ділянки між співвласниками. (а.с.13-16)

Враховуючи те, що наданий експертом варіант №2 поділу земельної ділянки, враховує ідеальні частки сторін у праві спільної часткової власності та відповідає їх розміру, зважаючи на те, що позивач не заперечує проти саме такого варіанту поділу земельних ділянок, суд вважає за можливе поділити спірну земельну ділянку за таким варіантом.

Керуючись ст..ст. 79-1, 86,87 ЗК України

ст.ст.12, 13, 81, 141, 245, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Луцький відділ ДВС у Луцькому районі Волинської ообласті про поділ майна в натурі, що є спільною частковою власністю задовольнити.

Поділити в натурі земельну ділянку кадастровий номер :03:001:0006, площею 8,6503 га, що розташована за адресою: Рівненська область, Дубенський (Млинівський) район, Острожецька (Малинська) сільська рада, згідно запропонованого варіанту №2 судового експерта у висновку експерта №240605/4_ЮШ від 10.06.2024 року, відповідно до якого:

- ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) виділити 2/3 частину земельної ділянки кадастровий номер :03:001:0006, площею 8,6503 га, що розташована за адресою: Рівненська область, Дубенський (Млинівський) район, Острожецька (Малинська) сільська рада, в розмірі 57 669 кв.м. (5,7669 га), що виділяється в індивідуальну власність, позначена на плані штриховкою чорного кольору та має розміри по периметру від північно-східного кута ділянки за годинниковою стрілкою в м: 352,34 м; 127,90 м; 54,59 м по межі ділянки; 274,10 м по лінії поділу; 60,38 м; 57,32 м; 68,94 м; 12,29 м по межі ділянки (Рис.2 додатку висновку експерта №240605/4_ЮШ);

- ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_2 ) виділити 1/3 частину земельної ділянки кадастровий номер :03:001:0006, площею 8,6503 га, що розташована за адресою: Рівненська область, Дубенський (Млинівський) район, Острожецька (Малинська) сільська рада, в розмірі 28 834 кв.м. (2,8834 га), що виділяється в індивідуальну власність, позначена на плані штриховкою синього кольору та має розміри по периметру від північно-західного кута ділянки за годинниковою стрілкою в м: 129,45 м по межі ділянки; 274,10 м по лінії поділу; 117,01 м; 218,74 м по межі ділянки (Рис.2 додатку висновку експерта №240605/4_ЮШ).

Апеляційну скаргу може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду до Рівненського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 11.10.2024 року.

Суддя П.В.Феськов