Справа № 279/2287/24
Провадження 2/279/1087/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року Коростенський міськрайонний суд

Житомирської області

в складі: головуючого-судді Коваленко В.П.,

секретаря Лепесевицька В.В.

розглянувши в м. Коростені в судовому засіданні в порядку позовного провадження у судовому засіданні цивільну справу №279/2287/24 за позовом ОСОБА_1 до Коростенської міської ради , про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Коростенської міської ради, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 після смерті якої відкрилась спадщина.

Зазначила, що за життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким своє майно заповіла їй ОСОБА_1

З заявою про надання роз`яснення по оформленню спадкових прав після смерті матері, вона звернулася до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Зіневича С.О., але отримала відмову у видачі свідоцтва про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому їй було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Ухвалою від 08.04.2024 відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду на 23.05.2024.

Ухвалою суду від 23.05.2024 закрито провадження в справі та призначено до судового розгляду.

В судове засідання позивач не з`явилась, надала суду заяву, в якій просить справу розглянути в її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача Коростенської міської ради в судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, щодо прийняття рішення покладається на росуд суду.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами , відповідно до вимог ст. ст. 191ч.2, 247 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Злобичі Коростенського району Житомирської області померла ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 ( а.с.12 ).

Відповідно до заповіту, складеного 06.10.2001 року, який посвідчений секретарем Холосненської сільської ради Коростенського району Житомирської області О.М. Білошицька, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження:

все своє майно, де б воно не було та з чого б воно складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті та на що вона за Законом матиме право заповіла ОСОБА_1 . Вказаний заповіт з ареєстровано в реєстрі за № 8. (а.с. 14), на день смерті спадкодавця ніким не скасований і не змінений.

Позивач звернулась до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Зіневича С.О., з заявою про надання роз`яснення по оформленню спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 5).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до статті 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно статті 1222, 1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі № 8, посвідчений секретарем Холосненської сільської ради Коростенського району Житомирської області О.М. Білошицька.

Відповідно до статей 1233, 1234, 1235, 1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто.

Вчинення заповіту через представника не допускається.

Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу.

Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке вона заповіла ОСОБА_1 позивачці по справі. Заповіт підписаний власноруч заповідачем.

Проте, в зв`язку з тим, що позивач на день смерті спадкодавця проживала окремо, не була обізнана про складений заповіт матір`ю на її користь , а дізналась про його існування лише в кінці 2022 року при отриманні дублікату заповіту, тоді і дізналась про його зміст, тому у встановлений законом строк не звернулась з заявою про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини закінчився.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008року №7Про судовупрактику усправах проспадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення .

Суддя: Коваленко В.П.