Дата документу 17.06.2024Справа № 554/1788/24
Провадження № 2-во/554/121/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2024 року Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого - судді Савченко Л.І.

за участю секретаря судового засідання Грай К.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у залі суду в м. Полтава заяву представника позивача за первісним позовом ОСОБА_2 ОСОБА_3 про виправлення описки в рішенні Октябрського районного суду м. Полтави від 11 березня 2024 року (справа № 554/1788/24),-

в с т а н о в и в :

В провадженні Октябрського районного суду м. Полтави знаходилася справа за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

До суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_3 про виправлення описки в рішенні Октябрського районного суду м. Полтави від 11 березня 2024 року (справа № 554/1788/24), в якій просила в резолютивній частині рішення вказати правильно прізвище позивача, яке необхідно залишити після розірвання шлюбу « ОСОБА_4 », замість невірно вказаного « ОСОБА_5 ».

В обґрунтування заяви зазначила, що у поданій 06.06.2023 року до Октябрського районного суду м. Полтави позовній заяві про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів на утримання дитини (зі зміненим предметом позову та збільшеними позовними вимогами) ОСОБА_2 просила, щоб їй після розірвання шлюбу було залишено прізвище « ОСОБА_4 ».

Відповідно до ч.1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, остання надіслала заяву про розгляд справи за їх відсутності, заяву про виправлення описки підтримала.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні проти задоволення заяви про виправлення описки заперечував, посилався на те, що описка може бути виправлена у разі, якщо допущена арифметична помилка чи граматична помилка. Якщо ж виправлення описки призведене до зміни змісту судового рішення, то таке виправлення не є опискою. Позивач могла оскаржити судове рішення до апеляційної інстанції, однак цього не зробила. На даний час рішення набрало законної сили.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

21 квітня 2023 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, прохала повернути їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

06 червня 2023 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду із зміненим предметом позову та збільшеними позовними вимогами та прохала, зокрема, розірвати укладений між нею та ОСОБА_1 шлюб, після розірвання шлюбу прізвище залишити « ОСОБА_4 ».

11 березня 2024 року Октябрським районним судом м. Полтави ухвалено рішення (справа № 554/1788/24), яким позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено. Шлюб зареєстрований 22 квітня 2015 року Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Полтавського міського управління юстиції, актовий запис № 325, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розірвано. Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_2 змінено прізвище на « ОСОБА_5 ».У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовлено.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Так, в розумінні процесуального законодавства описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу. Описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Враховуючи, що при ухваленні рішення Октябрського районного суду м. Полтави 11 березня 2024 року у третьому абзаці резолютивної частини рішення зазначено, що після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_2 змінено прізвище на « ОСОБА_5 », як прохала позивач у первісному позові, суд дійшов висновку, що внесення виправлень у рішення суду призведе до зміни його змісту, що не є виправленням описки, а тому підстави для задоволення заяви про виправлення описки в рішенні суду від 11 березня 2024 року відсутні.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника позивача за первісним позовом ОСОБА_2 ОСОБА_3 про виправлення описки в рішенні Октябрського районного суду м. Полтави від 11 березня 2024 року (справа № 554/1788/24) відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Л.І.Савченко