ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А
07 жовтня 2024 року
справа № 619/1810/13-ц
провадження № 22-ц/818/3271/24
Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючого - Яцини В.Б.,
суддів Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,
розглянув в порядку підготовки до апеляційного розгляду справи за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Лисенко Андрія Олександровича на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 29 липня 2020 року, у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Надра» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 29 липня 2020 року заяву ТОВ «Спектрум Ессетс» про заміну сторони виконавчого провадження задоволено.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 23 вересня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Лисенко Андрія Олександровича залишено без руху, надано строк для подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин його пропуску та надання відповідних доказів на їх підтвердження. Роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.
На виконання ухвали суду від 23 вересня 2024 року представником ОСОБА_1 адвокатом Лисенко Андрієм Олександровичем надана заява в якій він зазначає, що з перших днів повномасштабного вторгнення адвокат Лисенко А.О. став до лав територіальної оборони, а згодом до лав ЗСУ в той час, як апелянт разом із родиною були змушені евакуюватися від збройної агресії на територію інших областей України. Зазначив, що втратив контакт апелянта та адвоката через обставини, які жодна із сторін не могла передбачити, зв`язок із апелянтом та адвокатом було втрачено, об`єктивної можливості передати апелянту матеріали справи та напрацювання не було, супроводження справи на стадії апеляційного оскарження не вбачалося за можливе. Лише згодом, після звільнення з військової служби в березні 2024 року ОСОБА_3 почав відновлювати адвокатську практику та втрачений контакт із апелянтом було відновлено.
Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.
У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.
Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.
Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.
Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.
Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, згідно з якою кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.
Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.
Як зазначив Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Німеччини» (Тeuschler v. Germany).
Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Також необхідно зазначити, що судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.
Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.
Відповідного висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 16 березня 2021 року (справа № 626/2450/14-ц).
Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.
Вперше, 14 січня 2021 року представник ОСОБА_1 адвокат Лисенко А.О. звернувся з апеляційною скаргою до Харківського апеляційного суду.
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 22 липня 2022 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Лисенко Андрія Олександровича було залишено без руху оскільки не відповідала вимогам ч. 2 ч. 3 ст. 357 ЦПК України.
Між тим, отримавши копію вказаної ухвали 26.07.2022 року недоліки, вказані в ухвалі апелянтом виконані не були.
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 30 серпня 2022 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Лисенко А.О. на ухвали Дергачівського районного суду харківської області від 29 липня 2020 року та від 02 червня 2021 року визнано неподаною та повернуто.
Поновлення процесуального строку зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності (справа «Пономарьов проти України»).
Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України, будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.
Апеляційний суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Відтак скаржником не підтверджено належними доказами обставини щодо неможливості подачі апеляційної скарги у визначений законом строк, а тому причини пропуску такого строку, які викладені у клопотанні не можна визнати поважними.
Враховуючи, що скаржник до липня 2024 року не цікавився рухом справи, про що свідчить відсутність її звернень до суду з метою отримання інформації про постановлене рішення за наслідками розгляду позовної заяви банку, недобросовісність дій останньої порушує права інших учасників розгляду щодо можливості вирішення спору.
При цьому, посилання скаржника на те, що адвокат Лисенко А.О. з перших днів повномасштабного вторгнення став до лав територіальної оборони а тому втратив контакт з апелянтом не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки ОСОБА_1 не позбавлений був можливості укласти договір про надання правової допомоги з іншим представником або адвокатом.
Отже, оскільки вказані представником ОСОБА_1 адвокатом Лисенко Андрієм Олександровичем причини пропуску строку на апеляційне оскарження не є такими, що пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежали від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-
У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Лисенко Андрія Олександровича на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 29 липня 2020 року, у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Надра» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку до Верховного суду, шляхом подання касаційної скарги.

Головуючий В.Б. Яцина

Судді Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова