УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 листопада 2024 року

Справа №451/1588/24
Провадження № 2/451/532/24

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Куцик-Трускавецька О.Б., розглянувши позовну заяву подану представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Косендюком Ярославом Анатолійовичем до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

установила:

на розгляд Радехівського районного суду Львівської області через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява, подана представником позивача Р. Думанчука адвокатом А. Косендюком до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.11.2024 автоматизованою системою документообігу суду для цього судового провадження визначено суддю Куцик-Трускавецьку О.Б.

Суддя, вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходить висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), з огляду на таке.

Так, згідно статті 175 цього Кодексу позовна заява повинна містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання моральної шкоди іншій особі (пункт 3 частини другої статті 11 ЦК України).

Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункт 9 частини другої статті 16 ЦК України).

Відповідно до статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, окрім вказівки на те, у чому полягає ця шкода та якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві. У разі недотримання позивачем зазначених вимог суд вправі залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працезданих осіб з 1 січня 2024 року 3028,00 грн.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем при зверненні до суду з позовом сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн, тобто за вимогу про відшкодування матеріальної шкоди.

Водночас, представником позивача заявлена вимога про відшкодування моральної шкоди, але судовий збір за цією вимогою позивачем не сплачений, та не зазначені підстави звільнення його від сплати судового збору.

Відповідно до пункту 2.2. Узагальненого науково-консультативного висновку стосовно визначення належності позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди до вимог майнового чи немайнового характеру, викладеного в Листі ВАСУ від 01.01.2015 року, зазначено, що майновий чи немайновий характер позовної вимоги про відшкодування (компенсації) моральної шкоди залежить від наступного.

Згідно частини третьої статті 23 Цивільного кодексу України, якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та що складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, відтак судовий збір підлягає сплаті як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

Таким чином позивачем заявлено дві вимоги майнового характеру, а ціна позову складає 113767,68 грн, отже позивачу слід було сплатити судовий збір в розмірі 2422,4 грн., у той час сплачено лише 1211,20 грн.

Відтак позивачу необхідно провести доплату судового збору в розмірі 1211,20 грн. за вимогу про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суддя дійшла висновку про наявність обґрунтованих підстав для залишення позовної заяви без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків поданої позовної заяви.

Керуючись статтями 185, 260, 261 ЦПК України, суддя Радехівського районного суду Львівської області

постановила:

позовну заяву, подану представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Косендюком Ярославом Анатолійовичем до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області про стягнення матеріальної та моральної шкоди- залишити без руху.

Представнику позивача у п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду позовної заяви з дотриманням вимог статті 175 ЦПК України.

Роз`яснити представнику позивача, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, така підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

СуддяКуцик-Трускавецька О. Б.