СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/242/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Кравченка Ю.В., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 , про виправлення описки у рішенні Святошинського районного суду міста Києва від 30 вересня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: Служба у справах дітей та сім`ї Святошинська районної в місті Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу за заявою подружжя,

В С Т А Н О В И В

04.10.2024 ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у зазначеному рішенні суду.

В обґрунтування заяви зазначила, що 30.09.2024 Святошинський районний суд міста Києва ухвалив рішення, яким розірвав шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у місті Києві 24.02.2007, актовий запис № 205.

Водночас у вступній, а також в першому і другому абзацах резолютивної частини рішення суд допустив описку, вказавши по-батькові заявниці « ОСОБА_1 ».

Згідно з ч.2 ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Частиною 2 ст. 247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до постанови Верховного Суду у справі № 369/8367/16-ц від 14.01.2019 описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. При цьому, не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Аналогічне визначення викладене у постанові Верховного Суду у справі № 521/1074/17 від 21.07.2020.

Згідно з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З огляду на те, що в рішенні суду допущена описка, і виправлення цієї описки не змінює і не спотворює зміст рішення суду, вона підлягає виправленню.

Отже, заяву слід задовольнити.

Керуючись ст. 258-261, 269, 353-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Святошинського районного суду міста Києва від 30 вересня 2024 року задовольнити повністю.

Виправити описку, допущену у рішенні Святошинського районного суду міста Києва від 30 серпня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу у справі № 759/16026/24 (провадження 2-о/759/816/24).

Вступну частину рішення викласти в такій редакції:

«Святошинський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кравченка Ю.В., за участю секретаря судового засідання Бондарчук М.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, ВСТАНОВИВ…»

Перший і другий абзаци резолютивної частини рішення викласти в такій редакції:

«Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: служба у справах дітей та сім`ї Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у місті Києві 24.02.2007, актовий запис №205, розірвати.».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Ю.В. Кравченко