Справа № 288/2119/24
Провадження № 2/288/570/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2024 року селище Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в селищі Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 .

Після смерті матері відкрилась спадщина до складу якої входить, зокрема, земельна ділянка площею 2,5074 га, кадастровий номер: :03:000:0088.

Так як на час відкриття спадщини позивач не проживала постійно із матір`ю, для прийняття спадщини їй потрібно було звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, за місцем відкриття спадщини.

Не маючи можливості безпосередньо звернутись до нотаріуса, 01 липня 2024 року позивач за допомогою засобів поштового зв`язку, надіслала заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , до державної нотаріальної контори за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, лист не був вручений адресату та повернувся в зв`язку із закінченням терміну зберігання, що підтверджується відміткою на конверті та роздруківкою відстеження поштового відправлення.

Звернувшись до нотаріуса 19.09.2024 року з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з тим, що строк прийняття спадщини минув.

Інші спадкоємці, які прийняли спадщину відсутні, на час смерті матері з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований, спадкова справа після її смерті не заводилась.

Будучи спадкоємцем за законом, позивач вжила всіх заходів для подачі заяви про прийняття спадщини, однак з підстав, що не залежали від її волі, заява до нотаріуса не потрапила, а тому вона вважає, що із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний термін не звернулась з поважних причин.

Таким чином, позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення.

Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати віднести на її рахунок.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без участі їх представника, проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 05 січня 2024 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 11 /а.с. 4/.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 29 грудня 1981 року Новоселицькою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , запис за № 20 /а.с. 7/.

Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 , виданого 25 жовтня 2003 року виконкомом Новоселицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 одружилась з ОСОБА_5 , прізвище дружини після одруження « ОСОБА_6 », запис за № 4 /а.с. 8/.

Довідкою № 74-6 від 16 вересня 2024 року Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області передбачено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , постійно проживала та була зареєстрована до дня своєї смерті за адресою: АДРЕСА_2 - одиноко /а.с. 9/.

Як вбачається з Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданого 19 вересня 2024 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація щодо ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , відсутня /а.с. 10/.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав, сформованого 15 вересня 2023 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, актуальна інформація про об`єкт речових прав та про речове право, а саме: власником земельної ділянки площею 2,5074 га, кадастровий номер: :03:000:0088, вказана ОСОБА_2 , розмір частки: 1/1 /а.с. 11/.

Відповідно до повідомлення № 315/01-16 від 19 вересня 2024 року приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та у видачі свідоцтва про право на спадщину, після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , так як пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Строк для подачі заяви закінчився 03.07.2024 року /а.с. 12/.

Як вбачається з заяви ОСОБА_1 від 01 червня 2024 року, вона звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 /а.с. 13/.

Згідно Опису «Укрпошти» від 01 липня 2024 року та конверту, вбачається, що вкладення до - заява смт. Попільня вулиця Захисників України, 6А, куди Попільнянська державна нотаріальна контора. Від: ОСОБА_1 /а.с. 14/.

З роздруківки відстеження поштового відправлення «Укрпошти» від 17 вересня 2024 року вбачається, що відправлення вручено: відправнику (місто Київ) - 26.07.2024 року /а. с. 16/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як вона не проживала постійно разом з матір`ю, проживала в іншому населеному пункті і тому не мала змоги безпосередньо звернутись до нотаріуса, вона направила заяву до нотаріуса поштою у визначений законодавством строк, проте дана заява була не вручена адресату та повернулась до позивача в зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання позивачу ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Позивач в позовній заяві просила судові витрати віднести на її рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 197-200, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник