Справа №403/273/22 провадження № 2-о/403/10/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2024 року с-ще Устинівка

Устинівський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Атаманової С.Ю.,

при секретарі судового засідання Карпяк Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Устинівка в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, про встановлення факту, що має юридичне значення (факту належності правовстановлюючих документів особі),

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту належності йому правовстановлюючих документів: архівних довідок №,№777/05-1, 778/05-1 та 779/05-1, виданих 20 жовтня 2022 року Комунальною установою «Об`єднаний трудовий архів Городищенської міської ради», щодо стажу роботи, нарахованої заробітної плати та кількості вихододнів в КСП «Перемога» с.Валява Городищенського району Черкаської області за період з 1979 року по 1984 роки, оскільки вказані в цих документах в даті народження заявника місяць - « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та рік його народження - «1963 р.н.» не відповідають дійсним місяцю та року його народження, зазначеним в належних йому паспорті та інших документах, як « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». Встановлення даного факту необхідне заявнику для оформлення пенсії за віком.

Ухвалою судді Устинівського районного суду Кіровоградської області від 24 травня 2024 року заява ОСОБА_1 була прийнята до розгляду з відкриттям провадження у справі.

19 червня 2024 року від заявника ОСОБА_1 до суду надійшла письмова заява, в якій він прохає провести судове засідання без його участі та залишити подану ним заяву про встановлення факту належності правовстановлюючого документу (архівних довідок від 20.10.2022) без розгляду в звязку із призначенням йому пенсії. Зазначив, що його позиція є добровільною і наслідки залишення заяви без розгляду йому зрозумілі (а.с.29).

10 червня 2024 року заінтересованою особою Головним управлінням Пенсійного фонду в Кіровоградській області було подане письмове клопотання про розгляд справи без участі його представника та вирішення справи на розсуд суду (а.с.27).

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось (ч.2 ст.247 ЦПК України).

При вирішенні заяви ОСОБА_1 про залишення поданої ним заяви про встановлення факту, що має юридичне значення (факту належності правовстановлюючих документів особі) без розгляду суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви, клопотання.

Відповідно до ч.9 ст.10 ЦПК України якщо спірні правовідносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно положень п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З огляду на викладене, вважаю за можливе при вирішенні питання щодо наявності підстав для залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, застосувати зазначені вище положення п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Зі змісту поданої ОСОБА_1 до суду письмової заяви вбачається намір останнього залишити без розгляду подану ним заяву про встановлення факту належності йому трьох архівних довідок, що є процесуальним правом заявника, передбаченим п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, та відповідає принципу диспозитивності цивільного судочинства (ч.3 ст.13 ЦПК України), згідно якого учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета заявлених вимог на власний розсуд.

На дату надходження 19 червня 2024 року заяви ОСОБА_1 судовий розгляд справи по суті в окремому провадженні не здійснювався.

Таким чином, судом встановлено, що заява про залишення заяви без розгляду була подана ОСОБА_1 в межах наданих йому процесуальних прав, як учасника справи, та з дотриманням процесуального порядку і строків, передбачених законом.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, з урахуванням поданої ОСОБА_1 заяви про залишення без розгляду поданої ним заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, до початку розгляду справи по суті, приходжу до висновку про наявність передбаченої законом підстави для залишення без розгляду поданої ОСОБА_1 в порядку окремого провадження заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, що не суперечить чинному законодавству України, а також не порушує чиїх-небудь прав та охоронюваних законом інтересів, в тому числі, і заінтересованої особи.

Керуючись ст.ст.3, 13, 43, п.5 ч.1 ст.257, ст.ст.258, 260, 353, 354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про залишення без розгляду поданої ним заяви задоволити.

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення (факту належності правовстановлюючих документів особі), залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що згідно положень ч.2 ст.257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення її без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали направити учасникам справи в порядку, передбаченому ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складення) апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Суддя С.Ю.Атаманова