Справа № 309/2532/24
Провадження № 2/309/616/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого-судді Лук`янової О.В.

за участю: секретаря судового засідання Пилип Д.В.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка, посилаючись на те, що:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 ;

-до складу спадкового майна після смерті батька входять два житлові будинку, які знаходяться за адресами: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 ;

-за своє життя батько склав два заповіти, посвідчені Стеблівською сільською радою та відповідно до яких: заповітом від 23 липня 2003 року він заповідав усе своє майно доньці ОСОБА_2 , а заповітом від 6 лютого 2006 року заповідав їй майно, до складу якого входить житловий будинок, який знаходиться в АДРЕСА_3 ;

-оскільки її сестра ОСОБА_2 на момент смерті батьків проживала разом з ним за однією адресою - в АДРЕСА_4 , то вона прийняла спадщину незалежно від подання відповідної заяви до органів нотаріату про прийняття спадщини та отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вищевказаний житловий будинок;

-у зв`язку з тим, що вона проживає у будинку, який їй заповідав батько, що стверджується відміткою про реєстрацію місця проживання у її паспорті, вона не подавала заяви про прийняття спадщини за його заповітом, оскільки вважала, що їй не потрібно вчиняти які-небудь дії для того, щоб вважати себе такою, що прийняла спадщину;

-спадкоємців у їхніх батьків є тільки двоє вона та її сестра ОСОБА_2 . Їхні батьки поділили між ними своє майно, уклавши заповіти на користь кожної з них. Спорів щодо спадкового майна батьків у них з сестрою немає. Незважаючи на те, що вона пропустила строк для прийняття спадщини за заповітом батька і не оформила у встановленому порядку свідоцтво про право на спадщину, фактично кожна з них користується тим спадковим майном, яке залишено кожній з них їхніми батьками, суперечок між ними щодо прав на спадщину немає;

-з метою реалізації своїх спадкових прав вона звернулася до нотаріуса, однак він їй повідомив, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, який передбачений законом в шість місяців, встановлений для подання заяви для прийняття спадщини спадкоємцем, який не проживає разом із спадкодавцем на момент відкриття спадщини, їй було роз`яснено, що поновити свої права вона може шляхом зверненя до суду із відповідною заявою визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини,

звернулася до суду з позовом та просить: визначити їй додатковий строк 2 /два/ місяці для прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, у поданій нею позовній заяві /а.с.2-4/ просила провести розгляд справи в її відсутність.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву /а.с.32-35/, згідно якої позовні вимоги визнала, не заперечувала щодо їх задоволення та просила розглянути справу в її відсутність.

Ніяких інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

Процесуальні дії /забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження/ у справі не проводилися.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити в відсутність позивачки та відповідачки, у судовому засіданні, без фіксування судового процесу.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України: у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п.24 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що визнання відповідачкою позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, а тому є законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову.

Керуючись ст.10, 12, 13, 81, 206 ч.4, 247 ч.2, 258-259, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, ст.1235, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 /місце проживання: АДРЕСА_5 ; РНОКПП: НОМЕР_1 / до ОСОБА_2 /місце проживання: АДРЕСА_6 ; РНОКПП: НОМЕР_2 / про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк 2 /два/ місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим секретарем Стеблівської сільської ради Хустського району Закарпатської області Зубовою Г.П. 6 лютого 2006 року, зареєстрованим в реєстрі за №10, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Повне судове рішення складено 20 вересня 2024 року.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та /або/ обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково до Закарпатського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи /вирішення питання/ без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Лук`янова О.В.