У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
04 червня 2024 року м.Запоріжжя
за відсутності сторін та їх представників, -
Представник позивача за довіреністю Мєшнік К.І. в інтересах позивача засобами поштового зв`язку 14.11.2023 звернувся до суду із зазначеним позовом, за змістом якого просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за договором про надання банківських послуг «monobank» від 13.01.2020 у сумі 86 567,51 гривень, яка наявна станом на 10.09.2023, а саме, заборгованість за тілом кредиту у сумі 86 567,51 гривень.
Справа на підставі протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 21.11.2023 передана в провадження судді Вайнраух Л.А. 22.11.2023.
Ухвалою суду від 24.11.2023 прийнято позовну заяву до провадження. Постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Визначено дату, час і місце проведення судового засідання.
Визначено відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.
Роз`яснено, що відповідно до ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.
Крім того, встановлено позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Відповідно до ухвали суду від 19.02.2024 в порядку витребування доказів зобов`язано Головний центр обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України надати до суду відомості про перетин державного кордону України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, місце народження м. Харків, РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 , в період з 19.02.2019 по час надання відповіді. Постановлено відкласти судове засідання для витребування доказів та для повторного виклику відповідача.
Так, на виконання вимог ухвали до суду надійшла відповідь начальника Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України Власова Є., за змістом якої зазначено, що ОСОБА_2 22.03.2022 виїхав з України. На час надання відповіді даних про його повернення на території України немає.
У судове засідання, яке призначено на 14.03.2024 на 15-30 годину представник позивача в судове засідання не з`явився, відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України письмово повідомив про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Враховуючи, що ОСОБА_1 бере участь у справі як відповідач, перебуває за межами України, його повідомлення за загальними правилами не буде належним та не відповідатиме завданням судочинства, суд вважав за необхідне, що явку сторони позивача в судове засідання слід визнати обов`язковою.
Так, ухвалою суду від 14.03.2024 визнано явку сторони позивача - Акціонерного товариства «Універсал Банк» під час розгляду справи обов`язковою. Судове засідання відкладено та постановлено повторити виклик сторін.
26.03.2024 від представника позивача К.Мєшніка засобами електронного листування надійшла заява (клопотання) про розгляд справи за відсутності позивача із врахуванням положень ч.3 ст.211 ЦПК України та дії воєнного стану, а також тієї обставини, що представник позивача знаходиться в іншому місті. Позивач додатково наголосив, що підтримує позовні вимоги, клопотання відсутні.
24.04.2024, що видно з протокола судового засідання, відкладено розгляд справи, адже сторони не з`явились, судом зауважено на положеннях п.3 ч.2 ст.43 ЦПК України.
24.04.2024 на адресу представника позивача К.Мєшніка засобами електронного листування надіслано лист-нагадування про постановлення ухвали суду від 14.03.2024 із роз`ясненням норми п.3 ч.2 ст.43 ЦПК України, повторно скеровано копію ухвали від 14.03.2024.
Інших письмових заяв та клопотань до матеріалів справи до початку судового засідання не надходило.
Разом з цим, судові повістки, надіслані відповідачу, повернулись до суду із приміткою «адресат тимчасово відсутній»
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, не здійснюється згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду у зв`язку із такими обставинами.
Встановлено, що в судові засідання, призначені на 14.03.2024, 24.04.2024, 04.06.2024 представник позивача не з`явився.
Матеріалами справи підтверджено, що АТ «Універсал Банк» повідомлено про дату, час та місце проведення судового засідання завчасно та належним чином, поважні причини неявки до відома суду не доведено.
Довідки про доставки смс-повідомлень за допомогою програми діловодства суду, сформованих та надісланих в електронному вигляді, отримані представником позивача, наявні у справі.
Згідно із ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Так, сторона позивача, що ініціювала даний цивільній спір, достеменно обізнана як із перебуванням справи на розгляді в суді, так і прийнятими судом процесуальними рішеннями.
За приписами п.1,2,3 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.
За нормою ч.1 ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.
Відповідно до п.4 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.
Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.
За приписами ч.5 ст. 223 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Так, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами (ч.3 ст.2, ч.3 ст.13 ЦПК України).
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.
Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.
Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.
Визнання явки сторони обов`язковою виключає застосування положень ст.212 ЦПК України та проведення судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку, що прямо передбачено ЦПК України.
Крім того, одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання Кодексу, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції
Суд наголошує, що згідно з ч.8 ст.130 ЦПК України особам, які проживають за межами України, судові повістки вручаються в порядку, визначеному міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, в разі відсутності таких - у порядку, встановленому статтею 502 цього Кодексу.
Порядок звернення суду України із судовим дорученням про надання правової допомоги до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави врегульований ст.498 ЦПК України. Так, у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Доручення суду України надсилається у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено - Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.
Разом з цим, відповідно до норми ст.499 ЦПК України, зміст і форма судового доручення про надання правової допомоги мають відповідати вимогам міжнародного договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо його не укладено - вимогам частин другої - четвертої цієї статті. Судове доручення про надання правової допомоги оформлюється українською мовою. До судового доручення додається засвідчений переклад офіційною мовою відповідної держави, якщо інше не встановлено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
За наведених обставин, враховуючи повторну неявку сторони позивача в судове засідання, строки розгляду справи в суді, беручи до уваги, що нез`явлення представника перешкоджає подальшому розгляду справи відповідно до встановленого чинним законодавством порядку, а саме за відсутності засвідченого перекладу позовної заяви із додатками суд позбавлений можливості: звернутись із судовим дорученням з метою встановити точне місцезнаходження і адресу проживання відповідача за кордоном, після чого у передбаченому Договором між Україною та Угорською Республікою про правову допомогу в цивільних справах порядку звернутись із судовим дорученням для вручення відповідачеві за місцем перебування документів.
Оскільки неявка позивача перешкоджає суду протягом значного часу здійснити розгляд справи, відповідно судом встановлено підстави для залишення позову без розгляду.
Додатково необхідно роз`яснити позивачу згідно з ч.2 ст. 257 ЦПК України, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
Керуючись ст. 2, 13, 43-44, 128, 130, 212, 223, 247, 257, 258-261, 263, 498, 499 ЦПК України, суд, -
Позов залишити без розгляду.
Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду складена та підписана 04.06.2024.

Суддя: Л.А. Вайнраух