УХВАЛА

13 червня 2024року

м. Київ

справа № 686/5262/23

провадження № 61-5090св24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Наконечна Марія Іванівна, про визнання договору дарування недійсним та скасування рішення про державну реєстрацію прав і їх обтяжень за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Попової Ірини Сергіївни на ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 27 березня 2024 року,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати недійсним договір дарування 5/8 частини квартири АДРЕСА_1 , посвідчений 20 жовтня 2021 року приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Наконечною М. І.; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень проведену на підставі договору дарування від 20 жовтня 2021 року 5/8 частини квартири АДРЕСА_1 , індексний номер 61025585 від 20 жовтня 2021 року, вчинене приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Наконечною М. І. як державним реєстратором.

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області рішенням від 18 січня 2024 року в задоволенні позову відмовив.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою та із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Хмельницький апеляційний суд ухвалою від 13 березня 2024 року визнав наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 січня 2024 року неповажними. Апеляційну скаргу залишив без руху та надав строк десять днів з дня отримання копії ухвали для подання заяви про поновлення строку з наведенням інших підстав поважності пропуску строку на апеляційне оскарження, та для надання документів про сплату судового збору, і роз`яснив заявнику наслідки невиконання вимог ухвали суду.

Хмельницький апеляційний суд ухвалою від 27 березня 2024 року відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 січня 2024 року. Відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 січня 2024 року.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Попова І. С. посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просила скасувати ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 27 березня 2024 року та передати справу на розгляд до суду апеляційної інстанції зі стадії вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2024 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

03 червня 2024 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судом норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Наконечна Марія Іванівна про визнання договору дарування недійсним та скасування рішення, про державну реєстрацію прав і їх обтяжень за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Попової Ірини Сергіївни на ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 27 березня 2024 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов