Справа № 953/6954/24
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 листопада 2024 року м.Харків
Київський районний суд м.Харкова в складі:
головуючого судді Кіндера В.А.,
за участю секретаря судових засідань Сергієнко К.В.,
Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг б/н від 06.03.2015, в розмірі 285721,32 станом на 01.07.2024 року, яка складається з заборгованості за тілом кредиту 262857,20 грн., та заборгованості за простроченими відсотками 4285,82 грн.
Ухвалою суду від 05.08.2024 року було призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою суду від 27.08.2024 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження в розгляд справи за правилами загального позовного провадження, та змінено засідання по суті розгляду справи підготовчим засіданням.
18.09.2024 на адресу суду відповідачем ОСОБА_1 , подано клопотання про передачу справи за місцем проживання відповідача, оскільки починаючи з 17.09.2024 він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , а також про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності, інших заяв чи клопотань від відповідача до суду не надходило.
Ухвалою суду від 18.09.2024 року в задоволенні клопотання відповідача про передачу справи на розгляд іншому суду відмовлено, закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, надав до суду заяву, в якій просить слухати справу без його участі, позовні вимоги просив задовольнити, проти ухвалення по справі заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомиВ, був повідомлений належним чином про час і місце судового розгляду справи.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином .
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.
Враховуючи те, що клопотань від учасників справи матеріали справи не містили, та те, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд дослідив докази, які були своєчасно долучені сторонами, вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди представника позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
При цьому суд наголошує, що відповідно до ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази приходить до наступного висновку.
Встановлено, що 06.03.2015 року ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, та, шляхом підписання Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в «ПриватБанку» підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами», які викладені на банківському сайті, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг (а.с. 46).
Відповідачу відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку, на яку було встановлено початковий кредитний ліміт, який в подальшому збільшився, що підтверджується Випискою по рахунку. Для отримання доступу до рахунку та використання кредитного ліміту Відповідач отримав кредитну картку номер - НОМЕР_2 , строк дії - 03/16, тип Універсальна, які в подальшому було перевипущено, що підтверджується доданою до позовної заяви випискою за договором (а.с. 35-45). Відповідач після отримання картки за умовами укладеного з Банком договору здійснив дії щодо проведення її активації, користувався карткою, а також отримував кредитні кошти з власної ініціативи, здійснював часткове погашення наявної заборгованості.
16.10.2018 відповідачем підписано Анкету-заву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, якою він підтвердив, що визнає наявні між ним та позивачем зобов`язання.
Судом встановлено, що 18.12.2019 року відповідачем, шляхом використання ОТР пароля, було підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг, а також Анкету належно перевірки клієнта-фізичної особи у якому він підтвердив отримання та ознайомлення з інформацію про умови кредитування, надані із обраних ним умов кредитування, надав дозвіл на вчинення правочинів з використанням електронного цифрового підпису (а.с. 49-67).
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України,підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори.
Згідно з ч. 1 ст.626 ЦК України підписанням договору сторонами досягнуто домовленість щодо встановлення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ст.629ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Оскільки сторони уклали договір, вони набули взаємних прав та обов`язків.
Статтею 634ЦК України передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Згідно з ст.638ЦКУкраїни договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким,що вчинений у письмовій формі,якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (утому числі електронних),у листах,телеграмах,якими обмінялися сторони,або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи,що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах,зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання водному з цих документів на інші документи,якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким,що вчинений у письмовій формі,якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного,електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким,що вчинений у письмовій формі,якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів, або іншим чином врегульовується порядок його використання сторонами.
Також, одночасно із вищезазначеним свідченням приєднання до угоди відповідача, дія Договору підтверджується фактом користування відповідачем картковим рахунком та використання кредитних коштів, що повністю узгоджується з ч. 2 ст. 642 ЦК України, згідно якої особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.
Відповідно до ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання:електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину;електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом;аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Частиною 1 ст. 3 вказаного Закону визначено, що електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору;одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір.
Відповідно до п. 5 розділу І Положення про здійснення банками фінансового моніторингу затвердженого Постановою Правління Національного банку України 19.05.2020 року № 65, otp-пароль (одноразовий пароль) - певна послідовність текстових символів та/або цифр, що генерується програмними засобами банку централізовано і є дійсною лише для цієї цілі та обмеженою в часі, яку банк надсилає особі на її номер телефону у вигляді текстового повідомлення.
Згідно зі ст.526ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Приписами ч. 1 ст.530ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Статтею 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, якщо при цьому були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Згідно з ч. 2 ст.1050ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно достатті 1048 цього Кодексу.
Як вбачається зі змісту вищевказаного кредитного договору б/н від 06.03.2015 року АТ КБ «ПриватБанк» свої зобов`язання перед відповідачем виконав.
Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п. 2.1.1.2.5 Договору, на підставі яких Відповідач при укладанні Договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку.
До обов`язків відповідача, згідно з п. 2.1.1.5.5 договору, відноситься погашення заборгованості по кредиту, відсоткам за його використання, на перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором.
Згідно п.2.1.1.2.3 сторони погодили розмір та порок погашення кредиту, сплати процентів. Погашення кредиту здійснюється клієнтом щомісяця у встановленому договором порядку.
Пунктом 2.1.1.3.1 серед іншого вказується, що сторони визначили договором розмір та порядок погашення кредиту, сплати процентів. Погашення кредиту здійснюється клієнтом щомісяця у визначеному договором порядку. Погашення кредиту та процентів здійснюється шляхом внесення відповідачем коштів у готівковій або безготівковій формі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа(включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту. В разі несплати мінімального платежу до останнього календарного числа місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, зобов`язання вважається простроченим.
Таким чином, за умовами договору ОСОБА_1 зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов Договору, а саме щомісячними платежами у розмірі мінімального платежу від суми заборгованості, який встановлений Договором та в процесі користування кредитним рахунком не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості.
Згідно з ст. 617 ЦК України відсутність у боржника необхідних коштів не є підставою для звільнення, від відповідальності за порушення зобов`язання.
Відповідно до п. 2.1.1.6.1. Договору, на підставі ст.17 ЗУ «Про споживче кредитування» разі затримання Клієнтом сплати частини кредиту та/або процентів, які підлягають сплаті в порядку, передбаченому п. 2.1.1.3.1. Договору, щонайменше на один календарний місяць, Банк має право вимагати повернення кредиту, строк виплати якого ще не настав, в повному обсязі, відсотки за фактичний строк його користування, в повному обсязі, виконати інші зобов`язання за Договором, в тому числі щодо сплати пені, в повному обсязі.
В обґрунтування розміру заборгованості за кредитним договором позивач надав відповідний розрахунок, заперечень щодо правильності якого відповідачем не заявлено.
У відповідності до положень ст.525ЦК України одностороння відмова від виконання зобов`язання є неприпустимою.
За частиною 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно з ч. 1 ст.625ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Статтею 610ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно зі ст.629ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню та з ОСОБА_1 на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором б/н від 06.03.2015 року у загальному розмірі 285721,32 грн.
Згідно платіжного доручення № ZZ420B211M від 10.07.2024 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 4285,82 грн.
Питання про стягнення судових витрат, суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 247, 263-265, 279, 280-283 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Акціонерного товариства комерційного банка «ПриватБанк» до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» витрати по сплаті судового збору в сумі 4285,82 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Кіндер В.А.