Справа № 545/147/22
Провадження № 2-о/545/1/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.11.2024 року Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Потетій А.Г.,

присяжних - Корби С.Ф., Ладної А.І.,

при секретарі - Мамишева А.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Полтава цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, ОСОБА_2 , про визнання ОСОБА_3 недієздатним та встановлення опіки,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Полтавського районного суду Полтавської області знаходиться цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, ОСОБА_2 , про визнання ОСОБА_3 недієздатним та встановлення опіки.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_2 адвокат Павленко А.І. в ході розгляду справи по суті при допиті свідка та з`ясування пояснень особи, стосовно якої вирішується питання щодо дієздатності заявив відвід присяжному ОСОБА_4 , оскільки остання упереджена у розгляді справи. Так остання виловила свою позицію зробиши зауваження йому під час допиту свідка та пояснень ОСОБА_3 щодо нав`язування відповіді на поставлене питання але не робила таких зауважень коли такі запиання ставила представник заявника.

Представник ОСОБА_3 адвокат Тимохіна Л.С. підтримала відвід присяжному ОСОБА_4 .

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Вовненко О.В. заперечила з приводу заявленого в зв`язку з безпідставністю.

Відповідно до ст. 127 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють судді. У визначених законом випадках правосуддя здійснюється за участю присяжних.

Згідно з ч. 2 ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (далі Закон) судову владу реалізовують судді та, у визначених законом випадках, присяжні шляхом здійснення правосуддя у рамках відповідних судових процедур.

Відповідно до ч. 3 ст. 5, ч. 1 ст. 15 Закону народ бере участь у здійсненні правосуддя через присяжних. Справи в судах розглядаються суддею одноособово, а у випадках, визначених процесуальним законом, колегією суддів, а також за участю присяжних.

Статус присяжного визначений у ст. 63 Закону, відповідно до ч. 1 якої присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя.

Відповідно до ч. 2 ст. 34 ЦПК України у випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Аналіз вказаних норм дає підстави вважати, що присяжний під час здійснення правосуддя за своїм статусом прирівняний до судді.

У відповідності з вимогами п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу; суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

При вирішенні заяви про відвід суд застосовує вимоги Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, які підлягають застосуванню як джерело права відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплює принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як вказано у п. 49 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006, відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Таким чином, наявність безсторонності визначається фактором, чи забезпечені судом умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Згідно п. 53 вказаного рішення ЄСПЛ важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland)).

Пункт 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених резолюцією № 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, встановлює, що суддя заявляє самовідвід від участі у розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення по справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Отже, відводу (самовідводу) підлягає суддя не лише у разі існування фактів, що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли в стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Так як встановлено адвокат Павленко А.І. задаючи питання особі, стосовно якої вирішується питання щодо дієздатності ОСОБА_3 і отримавши ствердну відповідь останнього вказав , що вона не вірна і знову задав таке ж питання, на що отримав зауваження від присяжої ОСОБА_4 щодо неприпустимості нав`язування відповідей особі. При цьому допитуючи свідка ОСОБА_5 представник заявника не робила аналогічних дій а тому не отримала зауваження від присяжної.

А отже такі дії присяжної не можуть свідчити про її упереджене ставлення в розгляді справи. Інших доказів про упередженість пристяжної суду не надано.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що присяжна ОСОБА_4 не є упередженою у розгляді даної справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заявленого відводу.

Керуючись ст.36, 39, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката Павленко А.І. щодо відводу присяжному ОСОБА_4 .

Ухвала суду оскарженню не підлягає

Суддя Потетій А.Г.

Присяжні: Корба С.Ф.

Ладна А.І.