Справа №463/6242/24
Провадження №2-п/463/34/24
УХВАЛА

про скасування заочного рішення

і призначення справи до розгляду

14 листопада 2024 року Личаківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді: Стрепка Н.Л.,

з участю секретаря судових засідань: Онишкевича О.І.,

представника позивача: ОСОБА_1 ,

відповідача: ОСОБА_2 ,

представника відповідача: ОСОБА_3 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні у м. Львові в режимі відеоконференції заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_2 про стягнення коштів, -

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача на його користь 90000 гривень відшкодування заподіяних позивачеві витрат та суми судового збору в розмірі 3028 гривень.

Матеріали позову надійшли до Личаківського районного суду м. Львова 2 липня 2024 року, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду таких було визначено суддю Стрепка Н.Л.

Ухвалою суду від 3 липня 2024 року прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Заочним рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 23 вересня 2024 року задоволено позов та стягнуто з ОСОБА_2 в користь ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» 90000 (дев`яносто тисяч) гривень, а також судові витрати в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень.

24 вересня 2024 року копію вказаного рішення було скеровано відповідачу та згідно з рекомендованим повідомленням про врученням таке отримано останнім 2 жовтня 2024 року.

24 жовтня 2024 року на адресу суду надійшла заява відповідача ОСОБА_2 від 22 жовтня 2024 року про перегляд заочного рішення, відповідно до якої просить скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду.

Подану заяву мотивує тим, що про засідання, яке було призначено на 19 липня 2024 року відповідачу відомо не було, оскільки повістки не отримував, суд не повідомляв. Вважає, що судом було помилково застосовано у рішенні норму ч. 4 ст. 223 ЦПК України як підставу для можливості розгляду справи 23 вересня 2024 року без участі відповідача, оскільки це була перша неявка належним чином повідомленого про дату засідання відповідача. При цьому зазначає, що взяти особисту участь у судовому засіданні 23 вересня 2024 року відповідач не мав можливості, оскільки мав високий тиск, хворів, в силу свого віку не має здоров`я ходити до суду на судові засідання. Вказує, що переживання, які в нього виникли, погіршили стан його здоров`я, оскільки кожного разу перед засіданням він мав сильні хвилювання, які викликали біль у серці та підвищений тиск.

Також звертає увагу на те, що згідно з рішенням суду з нього стягнуто 90000 грн. на користь позивача та 3028 грн. судових витрат, однак у зв`язку з тим, що він не міг бути присутнім на судовому засіданні, в нього не було можливості повідомити суд про заперечення щодо позовних вимог. Зокрема вказує, що позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивачем 22 березня 2021 року було сплачено 90000 грн на користь ОСОБА_4 в якості страхового відшкодування за пошкодження її транспортного засобу внаслідок ДТП, що мала місце 19 лютого 2021 року. Доказом сплати потерпілій коштів є платіжне доручення №15041887 від 22 березня 2021 року. У рішенні суду зазначено, що позивач звернувся до суду з позовом 2 липня 2024 року. Відтак вважає, що позивач звернувся до суду після спливу строку позовної давності, та покликається на положення ч. 4 ст. 267 ЦК України, згідно з якими сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Оскільки рішення у даній справі постановлено суддею Стрепком Н.Л., автоматизованою системою документообігу суду для розгляду заяви про перегляд заочного рішення у цій справі 24 жовтня 2024 року визначено суддю Стрепка Н.Л., заяву призначено до розгляду на 14 листопада 2024 року.

7 листопада 2024 року до суду через систему електронний суд найшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 , який діє на підставі довіреності №271223-2/с від 27 грудня 2023 року, про проведення судового засідання 14 листопада 2024 року в режимі відеоконференції за допомогою сервісу «Easycon».

В судовому засіданні 14 листопада 2024 року відповідач ОСОБА_2 та його представник адвокат Кульчицький О.С., що діє на підставі ордеру серії ВС №1324291 від 13 листопада 2023 року, подану заяву підтримали з мотивів, викладених у такій, просили скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Представник позивача ОСОБА_1 , котрий у зв`язку з поданим ним клопотанням брав участь в судовому засіданні 14 листопада 2024 року в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів, щодо заяви відповідача заперечив.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Так в судовому засіданні встановлено, що заочне рішення у даній справі ухвалено судом 23 вересня 2024 року, заяву про перегляд такого скеровано відповідачем до суду 22 жовтня 2024 року, та відтак в межах визначеного вище строку.

Розглядаючи доводи відповідача щодо підстав перегляду заочного рішення суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Аналогічні положення містить ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, відповідач у поданій заяві посилається, зокрема, на те, що не отримував судової повістки про виклик у судове засідання 19 липня 2024 року та його неявка в засідання, призначене на 23 вересня 2024 року була першою неявкою належним чином повідомленого відповідача.

Частинами 1 та 3 ст. 128 ЦПК України визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Відповідно до ч. 5 даної статті судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Зокрема згідно з ч. 5 вказаної статті судова повістка з копіями відповідних документів надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення адресу відповідного учасника справи, у випадку якщо у нього відсутня офіційна електронна адреса, за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Також відповідно до п. 2 ч. 7 даної статті у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

При цьому відповідно до п. 1 ч. 8 вказаної вище статті за загальним правилом при надісланні судової повістки засобами поштового зв`язку днем вручення такої є день вручення судової повістки під розписку.

Водночас п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України визначено, що днем вручення судової повістки також є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Так матеріали справи містять рекомендоване повідомлення про вручення відповідачу ОСОБА_2 11 липня 2024 року судової повістки про виклик у судове засідання, призначене на 19 липня 2024 року (а.с. 61). Поштове відправлення, що містило судову повістку про виклик відповідача у судове засідання, призначене на 23 вересня 2024 року, не було вручено адресату у зв`язку з відсутністю такого за вказаною адресою (а.с. 66), що з врахуванням наведених вище положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України є належним повідомленням особи про дату, час та місце розгляду справи. Відтак судом було виконано свій обов`язок щодо виклику відповідача в судове засідання належним чином.

Водночас судом береться до уваги те, що відповідачем не було фактично отримано судову повістку про виклик в судове засідання, призначене на 23 вересня 2024 року, та в поданій заяві покликається на те, що не міг прибути в зазначене засідання за станом здоров`я. При цьому з долученої копії виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, виданої КНП №6-а міська поліклініка м. Львова», вбачається, що ОСОБА_2 встановлено діагнози інсулінозалежний цукровий діабет, атеросклеротичний кардіосклероз, гіпертонічна хвороба ІІ ст. високого ризику. Відтак у відповідача дійсно були поважні причини для неявки в судове засідання, у якому судом було ухвалено заочне рішення, та дані обставини позбавили його можливості подати відзив, в якому викласти свої заперечення щодо позову.

Окрім того, як вже зазначалось вище, другою умовою для скасування заочного рішення у справі є те, що надані відповідачем докази мають значення для справи та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Так у своїй заяві відповідач ОСОБА_2 покликається на те, що позов до нього ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» було пред`явлено з пропуском строку позовної давності, фактично заявляє клопотання про застосування строку позовної давності. При цьому відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Водночас, вказане клопотання не може бути розглянуте судом поза межами судового розгляду під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення, при цьому таке дійсно може мати суттєве значення при вирішенні справи та суд може розглянути заявлене клопотання лише безпосередньо під час судового розгляду такої.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення, які можуть мати істотне значення для правильного вирішення спору, та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 12, 81, 260, 261, 284, 287, 288, 353-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в:

заяву відповідача ОСОБА_2 - задовольнити.

Заочне рішення Личаківського районного суду міста м. Львова від 23 вересня 2024 року у цивільній справі №463/6242/24 за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до ОСОБА_2 про стягнення коштів скасувати.

Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання з повідомленням (викликом) осіб на 5 грудня 2024 року о 10:00 годині в приміщенні Личаківського районного суду м. Львова за адресою: м. Львів, вул. Б. Лепкого, 16.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Львівського апеляційного суду.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Арсенал Страхування», місцезнаходження: 03056, м. Київ, вул. Борщагівська, 154, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 33908322.

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Суддя: Стрепко Н.Л.