Справа № 296/8153/20
У Х В А Л А

Іменем України

12 червня 2024 рокум. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Драча Ю.І.,

за участю секретаря Алексеєнко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ТОВ «Преміум Лігал Колекшн» про поділ сумісного майна подружжя

встановив:

У провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ТОВ «Преміум Лігал Колекшн» про поділ сумісного майна подружжя.

Ухвалою суду від 03.05.2024 справу прийнято до провадження судді Драча Ю.І. та призначено підготовче судове засідання.

07.06.2024 представником позивача у справі ОСОБА_1 адвокатом Коротким Т.С. подано заяву про залишення позову без розгляду у зв`язку з мирним вирішенням справи та про скасування заходів забезпечення позову.

Сторони по справу в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши заяву про залишення позову без розгляду, скасування заходів забезпечення позову, дійшов до висновку про необхідність задоволення зазначених заяви, клопотання з наступних підстав.

Згідно зі статтею 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які мають бути справедливими.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України).

Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх прав.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2019 року у справі № 712/13263/17.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Тобто, за змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Надане позивачу право на подання заяви про залишення позову без розгляду не залежить від думки інших учасників справи, і суд не зобов`язаний при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотиви, у зв`язку з якими така заява подана.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (подібний висновок висловлено Верховним Судом у постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі № 308/13199/17, від 04 квітня 2022 року у справі № 441/1609/19).

Суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що представник позивача до початку розгляду справи по суті звернувся до суду із заявою про залишення позову без розгляду, суд прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ТОВ «Преміум Лігал Колекшн» про поділ сумісного майна подружжя слід залишити без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки представник позивача скористався своїм процесуальним правом на порядок реалізації якої воля інших учасників справи не поширюється.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу його право, передбачене ч. 2 ст. 257 ЦПК України, на повторне звернення з зазначеним позовом до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення встановлюються законом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду зокрема у разі залишення заяви без розгляду, однак крім випадків, коли така заява залишена без розгляду за заявою позивача.

Аналізуючи вказані норми права суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що сплачена сума судового збору за подання позовної заяви у наявній справі не підлягає поверненню, оскільки позовна заява залишена без розгляду за його заявою.

Також з матеріалів справи вбачається, що до суду від представника позивача надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову застосованих відповідно до ухвали Корольовського районного суду м. Житомира у справі № 296/7811/20 від 17.09.2020.

Відповідно до ч. 1, ч. 9 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову також за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира у справі № 296/7811/20 від 17.09.2020 вжито заходи забезпечення позову.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що позовну заяву залишено без розгляду, суд прийшов до висновку, що заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира у справі № 296/7811/20 від 17.09.2020 підлягають скасуванню у зв`язку з чим заява представника позивача в частині скасування заходів забезпечення позову також підлягає задоволенню.

Згідноч.11 ст.158 ЦПК України примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та(або)виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 133, 158, 247, 257, 258-260, 353 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд,

постановив:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Короткого Тараса Сергійовича про залишення позову без розгляду, скасування заходів забезпечення позову - задовольнити повністю.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ТОВ «Преміум Лігал Колекшн» про поділ сумісного майна подружжя залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті на підставі ухвали Корольовського районного суду м. Житомира у справі № 296/7811/20 від 17.09.2020.

Роз`яснити позивачу про його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, а також що сплачена сума судового збору за подання позовної заяви у наявній справі не підлягає поверненню.

Копію ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили направити заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому наявної ухвали суду.

Суддя Ю. І. Драч