Справа № 274/6625/24
Провадження № 2/0274/1613/24
УХВАЛА
14.10.2024 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі : судді Вдовиченко Т.М., за участі секретаря судового засідання Рудич М.О., розглянувши в письмовому провадженні заяву АТ " УКРСИББАНК" про поновлення строку на подання відзиву в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "УКРСИББАНК", ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно та зняття арешту -
в с т а н о в и в:
В провадженні Бердичівського міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "УКРСИББАНК", ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно та зняття арешту .
Ухвалою Бердичівського міськрайонного від 21.08.2024 відкрито провадження у справі. Даною ухвалою встановлено відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення їм копії позовної заяви з додатками для подання відзиву на позовну заяву.
14.10.2024 року представником АТ " УКРСИББАНК" Доценко В.В. на адресу суду скеровано відзив на позовну заяву, в якому міститься клопотання про поновлення строку для подання відзиву. Клопотання обґрунтовано тим, що передання прав вимоги до ПАТ " Дельта Банк" здійснено понад десять років тому, відповідно, документи знаходяться в зовнішніх архівах та для їх знаходження потрібно викликати фізично низку працівників банку для кожного об`єкту, робота яких за можливістю з початку дії військової широкомасштабної агресії рф, була організована дистанційно. Працівники, в чиї посадові обов`язки входить робота з архівами не мають права відповідно до законодавства самостійно забезпечувати доступ до банківських приміщень.
Договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитами між ПАТ " УКРСИББАНК" та ПАТ "Дельта Банк" був "пакетним", за яким продано прав за декілька тисячами кредитів. Та, нажаль, значна частина переліку була викладена не по порядку дуже дрібним шрифтом. Отже на знаходження підтвердження відомостей у цьому правочині також знадобилося більше часу, ніж за роботу з документами, що відповідають вимогам ДСТУ, введеного в дію у 2021 році.
Вирішуючи подане клопотання про поновлення строку, суд виходить з наступного.
Наслідки пропущення процесуальних строків передбачені ст. 126 ЦПК України.
Так, відповідно до ч.ч. 1- 2ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до ч. 1ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Відповідно до ст. 178 ЦПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються:1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.
Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції»).
Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.
Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).
Європейський суд з прав людини у справі "Перетяка та Шереметьев проти України" зазначає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.
Разом з тим, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Перелік поважності причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.
Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.
Приймаючи до уваги, що вказані у клопотанні підстави для поновлення процесуального строку є поважними, об`єктивно перешкоджали відповідачу подати відзив в строк встановлений судом, пропущений строк для подання відзиву становить лише 10 днів, тому суд прийшов до висновку про задоволення клопотання про поновлення строку на подачу відзиву.
На підставі наведеного та керуючись ст. 126 -128,258-261,353 ЦПК України, суд -
у х в а л и в :
Клопотання представника відповідача АТ " УКРСИББАНК" Доценко В.В. про поновлення строку для подання відзиву -задовольнити.
Поновити АТ " УКРСИББАНК" строк для подання відзиву.
Прийняти до розгляду відзив АТ " УКРСИББАНК" поданий до Бердичівського міськрайонного суду 14.10.2024 року. Надати позивачці п`ятиденний термін з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя Т.М. Вдовиченко