СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2023/24
ун. № 759/1837/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Горбенко Н.О. за участю секретаря судового засідання Натальчук А.І., позивача за первісним позовом ОСОБА_1 , представника позивача за первісним позовом - адвоката Самарцева Я.Ю., представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвоката Маляр М.А., розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвоката Маляр М.А. про збільшення позовних вимог зустрічної позовної заяви, поданої в межах цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації в рахунок частини вартості автомобіля, що належить подружжю на праві спільної сумісної власності та визнання права особистої власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошової компенсації, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває на розгляді вищевказана цивільна справа.

На адресу суду 15 квітня 2024 року надійшла письмова заява представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвоката Маляр М.А. про збільшення позовних вимог в порядку ч.2 ст.49 ЦПК України.

Із змісту вказаної заяви вбачається, що збільшені позовні вимоги полягають в тому, що заявлені додаткові вимоги про встановлення факту припинення шлюбних відновин між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) з 01 лютого 2022 року.

У судовому засіданні позивач та представник позивача за первісним позовом заперечували щодо прийняття заяви про збільшення позовних вимог, зазначаючи про те, що змінюється предмет позову, а не збільшуються позовні вимоги про що свідчить затягування розгляду справи з боку відповідача за первісним позовом.

Представник відповідача за первісним позовом у судовому засіданні підтримав заяву про збільшення позовних вимог та просив задовольнити з викладених підстав.

Дослідивши матеріали поданої заяви про збільшення позовних вимог, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові № 922/404/19 від 09 липня 2020 року, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстав позову.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог необхідно розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

При цьому не вважається збільшення розміру позовних вимог заявлення нових (додаткових) вимог. У разі подання позивачем заяви про збільшення позовних вимог, в якій по суті йдеться про нові вимоги, суд повинен у прийнятті заяви відмовити.

Судом встановлено, що подана до суду заява про збільшення позовних вимог за своєю правовою природою не може розцінюватися як така, оскільки містить самостійні позовні вимоги, а не збільшення вимог за уже прийнятим судом позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

В силу ст. ст. 43,49 ЦПК позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову.

Зміна підстав позову можлива у такі способи:

1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими;

2) доповнення фактичних чи правових підстав новими;

3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Зміна предмету позову можлива у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вище викладене дає підстави для висновку, що заявою про збільшення позовних вимог позивач додає нові матеріально - правові вимоги, які не були пред`явлені в первісній редакції позову. Фактично позивач доповнила позовну заяву новими вимогами, що є недопустимим і не є збільшенням розміру позовних вимог

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про відмову в прийнятті заяви про збільшення позовних вимог.

Зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог ст. 353 ЦПК України, на ухвалу суду про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (проваджеення № 61-9545 сво21)

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.49, 260-261, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити представнику відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 - адвоката Маляр М.А. у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, поданої в межах цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення компенсації в рахунок частини вартості автомобіля, що належить подружжю на праві спільної сумісної власності та визнання права особистої власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення грошової компенсації.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

Суддя Н.О.Горбенко