справа 278/2360/24
У Х В А Л А

17 червня 2024 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Євген Татуйко, розглянувши цивільну справу за позовом заступника керівника Житомирської окружної прокуратури Георгія Кравцова в інтересах держави в особі Тетерівської сільської ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельними ділянками шляхом їх повернення, скасування речових прав на земельні ділянки, скасування державної реєстрації земельних ділянок в ДЗК,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа. Разом з тим, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що раніше згаданий позов підлягає до залишення без руху, виходячи з наступного.

Так, у вищевказаній позовній заяві заступник керівника Житомирської окружної прокуратури просить суд вирішити питання стосовно: зобов`язання ОСОБА_1 повернути у комунальну власність Тетерівської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області земельну ділянку кадастровий номер :01:000:1227; скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації всіх речових прав на земельну ділянку кадастровий номер :01:000:1227; скасування в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:1227; зобов`язання ОСОБА_1 повернути у комунальну власність Тетерівської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області земельну ділянку кадастровий номер :01:000:1224; скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації всіх речових прав на земельну ділянку кадастровий номер :01:000:1224; скасування в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:1224; зобов`язання ОСОБА_2 повернути у комунальну власність Тетерівської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області земельну ділянку кадастровий номер :01:000:1223; скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації всіх речових прав на земельну ділянку кадастровий номер :01:000:1223; скасування в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:1223; зобов`язання ОСОБА_2 повернути у комунальну власність Тетерівської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області земельну ділянку кадастровий номер :01:000:1230; скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації всіх речових прав на земельну ділянку кадастровий номер :01:000:1230; скасування в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:1230.

Згідно із положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, при зверненні до суду заступником керівника Житомирської окружної прокуратури до матеріалів справи долучені копії платіжних інструкцій: № 769 від 16 квітня 2024 року згідно із якою прокурором сплачений судовий збір в сумі 9 084 грн; № 767 від 16 квітня 2024 року згідно із якою прокурором сплачений судовий збір в сумі 9 084 грн; № 763 від 16 квітня 2024 року згідно із якою прокурором сплачений судовий збір в сумі 9 084 грн; № 765 від 16 квітня 2024 року згідно із якою прокурором сплачений судовий збір в сумі 9 084 грн. Тобто загальна сума сплаченого прокурором судового збору в межах цього провадження становить 36 336 грн.

Водночас, суд звертає увагу сторони позивача на те, що відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Так, із матеріалів справи вбачається, що предметом позову у даній справі, зокрема, є зобов`язання відповідачів повернути нерухоме майно, яке останні набули у власність на підставі договору купівлі-продажу.

У постанові Верховного Суду від 7 вересня 2023 року в справі № 908/3413/21 виснувано, що будь-який майновий спір має ціну. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Аналогічні правові висновки викладені також і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17.

Крім того, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 21 грудня 2022 року в справі № 918/569/20, витребування (зобов`язання повернути) земельних ділянок, які були предметом правочинів, що прокурор вважає протиправними (оспорюваними/нікчемними), є вимогами саме майнового характеру. Верховний Суд виснував, що відсутня потреба визнавати недійсними як перший, так і послідуючі договори на підставі яких відбувся перехід права власності, оскільки це є неефективним способом захисту порушених прав. Належним способом захисту прав є заявлення віндикаційного позову.

Враховуючи зазначене, суд доходить висновку, що прокурором в межах цього судового провадження пред`явлено вісім вимог немайнового характеру та чотири вимоги майнового характеру.

За правилами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Нормою п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як зазначалося вище, судом установлено, що чотири із дванадцяти позовних вимог прокурора є вимогами майнового характеру, а тому такі вимоги підлягають грошовій оцінці.

Так, із матеріалів справи вбачається, що спірні земельні ділянки відчужені на користь відповідачів на підставі договорів купівлі-продажу, а саме: земельна ділянка з кадастровим номером :01:000:1227 придбана ОСОБА_1 19 жовтня 2022 року за 1 186 208 грн; земельна ділянка з кадастровим номером :01:000:1224 придбана ОСОБА_1 19 жовтня 2022 року за 538 300 грн.

Вартість придбання ж ОСОБА_2 земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:1223 та :01:000:1230 із матеріалів справи встановити не вбачається за можливе, оскільки прокурором до матеріалів справи долучені копії договорів-купівлі продажу земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0261 та :01:000:0260, витребування яких із власності відповідача ОСОБА_2 не є предметом розгляду цієї справи. Крім того, матеріали справи також не містять доказів зміни вказаними земельними ділянками кадастрових номерів з :01:000:0261 на :01:000:1230 та з :01:000:0260 на :01:000:1223.

Абзацом першим статті 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" визначено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Стаття 5 вище вказаного закону визначає, що суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі. Права, обов`язки та відповідальність суб`єктів оціночної діяльності встановлюються цим та іншими законами.

Згідно абзацу 9 частини 2 статті 7 Закону України " Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" проведення оцінки майна є обов`язковим за рішенням суду.

Окремо суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 16 грудня 2020 року в цивільній справі № 372/1080/19 виснувано, що тягар доказування вартості майна несе позивач. Крім того, у зазначеній постанові, Верховний Суд також звернув увагу на те, що належними та допустимими доказами, які підтверджують ціну позову у майнових вимогах про витребування земельної ділянки можуть бути, зокрема: договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, що підтверджують дійсну вартість такого майна безпосередньо на час звернення до суду з відповідними позовними вимогами.

Аналогічні позиції висвітлені також і у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 згідно з якою, вирішуючи питання про грошові стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суди мають виходити з того, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відтак, заступнику керівника Житомирської окружної прокуратури слід надати суду актуальну інформацію щодо вартості земельних ділянок, які заявник бажає повернути у комунальну власність Тетерівської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області, станом на момент звернення останнього до суду із цією позовною заявою, зазначити ціну позову та привести у відповідність із ціною позову оплату судового збору. Крім того, виправлений примірник позовної заяви слід надати суду відповідно до кількості учасників справи.

Окремо суд роз`яснює, що позивач жодним чином не обмежений у можливості подання до суду звіту про оцінку майна або витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно, що підтверджують дійсну вартість такого майна безпосередньо на час звернення до суду, а також будь-яких інших документів з яких можливо б було встановити дійсну вартість спірного майна.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За положеннями п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб із 1 січня 2024 року установлено на рівні 3 028 грн.

Платiжнi реквізити для перерахування (доплати) судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Житомир.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0006196

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

За правилами ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення даної заяви без руху з наданням позивачу п`ятиденного строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 187 ЦПК України, суд,--

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву залишити без руху з наданням п`ятиденного строку для усунення недоліків, зазначених в даному рішенні з дня отримання його копії.

Роз`яснити заявнику, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява буде залишена без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Євген Татуйко