Провадження № 2/630/421/24
УХВАЛА

11 листопада 2024 року м. Люботин

Суддя Люботинського міського суду Харківської області Малихін О.О., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до судді Харківського районного суду Харківської області Карасави Ірини Олексіївни про дискримінацію,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить наступне:

Визнати ситуацію прийняття суддею Карасавою І.О. під час проведення судового засідання 14 травня 2024 року відзиву адвоката І.Шапошникова, який за змістом не відповідає вимогам ч. 3 ст. 178 ЦПК України, до якого внесено мої персональні дані, який подано з пропущенням встановлених судом строків та який мав недостовірну інформацію, як доказ направлення мені відзиву, оформленим і поданим адвокатом, який не має зареєстрованого кабінету в ЄСІТС, фактом дискримінації позивача за ознакою соціального статусу;

Визнати ситуацію проведення суддею судового засідання 14 травня 2024 року з не реагуванням на моє прохання на перенос розгляду справи за умови надходження на судове засідання відзиву від відповідача, і факт перенесення судового засідання 28 серпня 2024 року на підставі поданої адвокатом заяви, яка повинна була йому бути повернута без розгляду на підставі абз. 2 ч. 4 ст. 183 ЦПК України, фактом дискримінації позивача;

Визнати факт дискримінації позивача суддею Карасавою І.О. в ситуації, коли суддю ОСОБА_2 не цікавить моя позиція щодо прийняття нею відзиву адвоката І.Шапошникова, але в аналогічній ситуації ОСОБА_2 здійснює перенесення розгляду справи з тим, що вислухати позицію відповідача на заявлені позивачем клопотання;

Визнати фактом дискримінації позивача суддею Карасавою І.О. ситуації з прийняття нею до уваги і розгляду будь-які за змістом заяви адвоката І.Шапошникова, які подано з порушенням вимог ЦПК України, і які на підставі того, що адвокатом І.Шапошниковим зареєстровано електронний кабінет в ЄСІТС, на вимогах абз. 2 ч. 4 ст. 183 ЦПК України суддя Карасава І.О. повинна їх повертати адвокату І.Шапошникову без розгляду;

Зобов`язати суддю ОСОБА_2 не здійснювати відносно позивача дискримінаційні дії, надаючи перевагу у розгляді справи № 635/2401/24 адвокату І.Шапошникову, які не передбачені нормами ЦПК України;

Зобов`язати суддю ОСОБА_2 здійснити дії по відновленню становища по розгляду справи № 635/2401/24 до стану, коли відносно позивача суддею Карасавою І.О. не було застосовано дискримінаційних дій.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 вказав, що 04 березня 2024 року він звернувся до Харківського районного суду Харківської області з позовом до Височанського селищного голови про відшкодування моральної шкоди, завданої розповсюдженням недостовірної інформації. Суддею Карасавою І.О. було відкрито 13 березня 2024 року провадження в справі № 635/2401/24 та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження, та відповідачу був встановлений строк на подання відзиву у 15 днів від моменту отримання копії ухвали про відкриття провадження в справі. Цю ухвалу відповідач отримав лише 08 квітня 2024 року, а тому підготовче засідання, яке було призначене на 09 квітня 2024 року судом було перенесено на 14 травня 2024 року на підставі задоволення клопотання відповідача про необхідність отримання правової допомоги. За кілька годин до почату підготовчого засідання 14 травня 2024 року він, ОСОБА_1 , подав до суду заяву про проведення підготовчого засідання за його відсутності з застереженням, що уразі подання відповідачем відзиву проведення підготовчого засідання відкласти для надання можливості з ним ознайомитися.

14 травня 2024 року представник відповідача - адвокат І.Шапошников подав до суду відзив з відомостями про направлення його копії на адресу ОСОБА_1 . У відзиві адвокат І.Шапошников вказав, що у нього відсутній зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС, та просив поновити строк на прийняття відзиву. Суд в підготовчому засіданні відзив на позовну заяву прийняв, але не взяв до уваги що подані документи не підтверджують відправлення йому, ОСОБА_1 , копії відзиву, та поновив строк на його подання, і провів судове засідання, проігнорувавши раніше подану позивачем заяву перенесення судового засідання. Судове засідання було перенесене судом на 26 червня 2024 року. Але напередодні представник відповідача - адвокат І.Шапошников подав заяву про перенесення судового засідання. Через це судове засідання було перенесене судом на 28 серпня 2024 року. Але і в цей день представник відповідача - адвокат І.Шапошников подав заяву про перенесення судового засідання, мотивуючи її тим, що він зайнятий в іншій судовій справі, а відповідач перебуває у відпустці. Він, ОСОБА_1 , наполягав на проведенні підготовчого засіданні за його участю, оскільки строки проведення такого засідання вже спливли і відповідач не мав перешкод у реалізації своїх прав на участь в цьому засіданні. Врешті судом було прийняте рішення перенести розгляд підготовчого засідання на інший строк з підстав того, що необхідно вислухати позиції відповідача щодо заявлених позивачем клопотань. Але приймаючи таке рішення, суд не взяв до уваги те, що станом на 28 серпня 2024 року відповідач ОСОБА_3 ще не перебував у відпустці, а його представник адвокат І.Шапошников не мав зареєстрованого електронного кабінету в ЄСІТС, через що суддя Карасава І.О. повинна була повернути його заяву на підставі вимог абз. 2 ч. 4 ст. 183 ЦПК України без розгляду.

Як зазначив позивач ОСОБА_1 , перелічені дії судді ОСОБА_2 є фактом прямої дискримінації його, як позивача, за соціальним статусом, оскільки він є пенсіонером. Фактами дискримінації, на переконання позивача, є те, що суддя не приймає до уваги його заяви, подані на підставі положень ЦПК України, а натомість приймає і задовольняє заяви адвоката І.Шапошникова, який може дотримуватися вимог ЦПК України, але подає до суду заяви, які не відповідають вимогам абз. 2 ч. 4 ст. 183 ЦПК України. Це вказує на те, що суддя надає в справі перевагу адвокату І.Шапошникову за його професійним статусом. Він, ОСОБА_1 , подавав заяви про відвід судді Карасави І.О. від розгляду його позову в справі № 635/2401/24, але такі заяви були відхилені. Тому він не бачить іншого способу для відновлення свого становища як учасника справи.

Ознайомившись з позовною заявою, вважаю за необхідне у відкритті провадження у справі за вказаною позовну заяву відмовити, оскільки така заява не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Проте, в зазначеному вище випадку між позивачами та суддями такі правовідносини не виникають, тому такі справи не можуть бути підсудні судам загальної юрисдикції.

Такі спори не пов`язані із захистом прав, свобод чи інтересів у публічно-правових відносинах від порушень з боку органів державної влади, оскільки оскаржені позивачем дії вчинені при здійсненні правосуддя.

Таким чином, суддя виступає як посадова особа, уповноважена на виконання функцій держави, а не як приватна особа, до якої можна звернутися з позовом.

На сьогодні чинне законодавство дає можливість громадянину повною мірою реалізувати своє право на оскарження судового рішення та дій судді під час здійснення правосуддя.

У постанові Пленуму Верховного СУДУ України від 12 червня 2009 р. № 6 «Про деякі питання, що виникають у судовій практиці при прийнятті до провадження адміністративних судів та розгляді ними адміністративних позовів до судів і суддів» судам роз`яснено, що у розумінні положень ч. 1 ст. 2, пп. 1, 7, 9 ч. 1 ст. З, ст. 17, ч. 3 ст. 50 Кодексу адміністративного судочинства України судді при розгляді ними цивільних, господарських, кримінальних, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення не є суб`єктами владних повноважень і не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їх рішень, дій чи бездіяльності, вчинених у зв`язку з розглядом судових справ.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади» виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається, і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 21 листопада 2018 року, справа № 757/43355/16-ц (провадження № 14-399цс18), вказала, що оскарження діянь суддів (судів) щодо розгляду та вирішення справ, а також оскарження судових рішень поза порядком, передбаченим процесуальним законом, не допускається. Суди та судді не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їхніх дій чи бездіяльності під час розгляду інших судових справ, про оскарження їх рішень, ухвалених за наслідками розгляду цих справ, а також про зобов`язання судів та суддів до вчинення певних процесуальних дій (пункт 62 постанови).

Вчинення (невчинення) суддею (судом) процесуальних дій під час розгляду конкретної справи, а також ухвалені у ній рішення можуть бути оскаржені до суду вищої інстанції у порядку, передбаченому процесуальним законом для тієї справи, під час розгляду якої вони відповідно були вчинені (мали бути вчинені) чи ухвалені (пункт 63 цієї постанови).

Виходячи зі змісту позовної заяви, приходжу до висновку, що позивач ОСОБА_1 , вказуючи на вчинення з боку судді ОСОБА_2 дикримінаційних дій, які призводять до порушення його процесуальних прав як сторони в справі, та які створюють перешкоду у можливості захисту ним власних прав та інтересів в межах судової справи, висловлює свою незгоду з діями головуючого в справі № 635/2401/24 судді Карасави І.О. щодо організації проведення підготовчого засідання та здійснення дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Таким чином, розгляд судом позовних вимог ОСОБА_1 , незалежно від їх викладення та змісту, предметом яких є, по суті, оскарження процесуальних дій чи бездіяльності судді, пов`язаних із розглядом справи, нормами ЦПК України чи іншими законами України не передбачено.

Керуючись ст. 186 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до судді Харківського районного суду Харківської області Карасави Ірини Олексіївни про дискримінацію - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О. О. Малихін