Справа №487/4838/24
Провадження №2/487/2141/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2024 Суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Афоніна С.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької Ірини Миколаївни, КП «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» про здійснення перерахунку ідеальних часток у справі спільної частковій власності та визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Гриненко І.І., який дії в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької І.М., КП «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» про здійснення перерахунку ідеальних часток у справі спільної частковій власності житлового будинку АДРЕСА_1 та визнання права власності на 49/100 часток житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вивчивши матеріали позовної заяви, дійшла висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Адвокат Гриненко І.І., який дії в інтересах позивача ОСОБА_1 подав до суду позовну заяву та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет, але в порушення вимог ст.. 177 ЦПК України, не надав доказів надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Крім того, позивач зазначила відповідачем ОСОБА_2 , проте в позові не обґрунтувала які права або інтереси позивача відповідач порушує, не визнає або оспорює щодо визнання ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування.

При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати, зокрема, коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину за кожним із спадкодавців.

Відтак, для вирішення заявлених позовних вимог важливим є встановлення наявності/відсутності інших спадкоємців, з`ясування питання чи прийняли інші спадкоємці спадщину. Ці обставини визначають і як фактичне підґрунтя позову, так і суб`єктний склад відповідачів.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до частини першої статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України).

На момент звернення до суду з даним позовом співвласник житлового будинку ОСОБА_3 померла, як зазначає позивач, тому відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України її цивільна правоздатність припинилася.

У зв`язку з наведеним позивачу слід викласти обставини та обґрунтувати свої вимоги про здійснення перерахунку ідеальних часток у справі спільної частковій власності житлового будинку АДРЕСА_1 , зокрема частки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В позові позивач посилається, що її мати ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте доказів на підтвердження вказаного свідоцтва про смерть, суду не надано.

Згідно листа від 27.04.2023 за 101/02-14 приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької І.М., ОСОБА_1 на її усне звернення щодо оформлення спадкових справ на частку в праві спільної власності в житловому будинку АДРЕСА_1 , після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , було роз`яснено, що ОСОБА_3 належало 48/100 часток житлового будинку по АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу ввід 14.03.1974, співвласнику вказаного будинку ОСОБА_4 , якому належить 52/300 частині, надано нову адресу: АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим частки співвласників змінилися та необхідно провести перерахунок ідеальних часток, оскільки склад спадкового майна не відповідає зазначеному правовстановлюючому документі.

Обґрунтовуючи свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини, позивачем суду не надано доказів щодо проведення перерахунку часток співвласників в житловому будинку АДРЕСА_1 , проте позивач посилається на висновок судової будівельно-технічної експертизи №125-053/1 від 22.05.2023, згідно якого пропонується варіант виділу в натурі житлового будинку з надвірними господарськими спорудами, з визначенням реальної частки, з урахуванням побажання співвласників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , приближеної до ідеальної частки співвласників, з урахуванням порядку користування, частки яких становлять відповідно 49/100 та 51/100.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У зв`язку з чим позивачу необхідно обґрунтувати свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують проведення перерахунку часток співвласників в житловому будинку АДРЕСА_1 ,

Як передбачено частиною 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір судового збору за немайнову вимогу становить 1211, 20 грн.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру для фізичних осіб або фізичних осіб-підприємців складає 1 відсотків ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2024 році з 01 січня встановлений у розмірі 3028 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсотків ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн. ) та не більше 15140 грн.

Як вбачається з позову, позивачем заявлені дві вимоги майнового характеру та немайнового характеру.

Згідно ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

При пред`явленні позову позивачами сплачено судовий збір у розмірі 4613,54 грн.

Отже, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено майнову вимогу, тому позов підлягає грошовій оцінці, а тому, у відповідності до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.

У п. 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України вказано, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно п. а ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

З позовної заяви та додатків до неї не вбачається даних щодо вартості спадкового майна чи проведення будь-якої оцінки цього майна.

Отже, із вищезазначених норм закону випливає, що обов`язок визначити ціну позову покладено на позивача.

Однак, всупереч вищевказаним вимогам, позивачем у позовній заяві не зазначено ціну позову, а також не додано до позовної заяви документів, які містять висновок щодо вартості спірного майна.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України, абз. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір, визначивши ціну позову, відповідно до висновку (звіту чи акту про оцінку майна) щодо вартості спірного майна, у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше осіб (1211,20 грн. ) та не більше 15140 грн.

У разі не визначення позивачем вартості майна, суд визначає, що позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 5000 грн., з урахуванням сплаченого судового збору за вимогу майнового характеру 3402,34 грн. та надати суду документ, що підтверджують його сплату, відповідно до вимог частини 4 статті 177 ЦПК України, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави, а відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, з урахуванням вищезазначеного, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви зазначені в мотивувальній частині ухвали судді.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької Ірини Миколаївни, КП «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» про здійснення перерахунку ідеальних часток у справі спільної частковій власності та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя С.М. Афоніна