Справа № 754/945/23
У Х В А Л А

Іменем України

22 лютого 2024 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: О. Грегуль, секретар судового засідання: І. Вакуленко

ОСОБА_3 - заявник

ОСОБА_1 - заінтересована особа 1

Військова частина НОМЕР_1 - заінтересована особа 2

Уповноважений з питань осіб зниклих безвісті за особливих обставин Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України - заінтересована особа 3

ОСОБА_2 - представник заявника

ВСТАНОВИВ:

Заявником до суду подано заяву про перегляд ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 06.04.2023 у справі № 754/945/23 про закриття провадження за нововиявленими обставинами.

Ухвалою суду від 09.02.2024 у справі № 754/945/23 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою суду від 13.02.2024 у справі № 754/945/23 виправлено описку.

Про час і місце розгляду справи всі учасники справи повідомлялись належним чином через повідомлені і доступні суду засоби зв`язку відповідно: поштою, електронною поштою, SMS, додаток «Дія», а також інформація про рух справи розміщується на офіційному сайті суду і є загальнодоступною.

У судовому засіданні ОСОБА_3 (заявник) та її представник підтримали заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та не заперечували проти розгляду справи за відсутності заінтересованих осіб.

Заінтересовані особи в судове засідання не з`явились і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надали.

В/ч НОМЕР_1 (заінтересована особа 2) подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII, 1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. 2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заяв/клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

З урахуванням викладеного і ст. 128-131, 223, 429 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду за відсутності заінтересованих осіб.

Вислухавши ОСОБА_3 та її представника, дослідивши матеріали справи, суд у судовому засіданні встановив наступне.

ОСОБА_3 звернулась до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту проживання однією сім`єю з липня 2018 ОСОБА_3 з ОСОБА_1 , який на наказом в/ч НОМЕР_1 від 22.05.2022 вважається безвісті зниклим.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06.04.2023 у справі № 754/945/23 (суддя: Лісовська О.В.) закрито провадження у справі за п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України та роз`яснено ОСОБА_3 право звернутися з відповідним позовом до суду адміністративної юрисдикції.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами обґрунтовується тим, що в мотивувальній частині ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 06.04.2023 у справі № 754/945/23 (суддя: Лісовська О.В.) міститься посилання на постанову Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 287/167/18-ц та на постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 22.03.2022 у справі № 290/289/22-ц, які були підставами для постановлення ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 06.04.2023 у справі № 754/945/23 (суддя: Лісовська О.В.) однак у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2024 у справі № 560/17953/21 відступлено від висновків про які йдеться у постановах ВПВС від 30.01.2020 у справі № 287/167/18-ц і ВС від 22.03.2022 у справі № 290/289/22-ц, що є нововиявленою обставиною в розумінні п. 3 ч. 1 ст. 423 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 423 ЦПК України, 1. Рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. 2. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, 4. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Скасування судового рішення і відступлення від правової позиції не є тотожними поняттями.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2024 у справі № 560/17953/21 не скасовувалось судове рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду і обставини на які є посилання у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не є нововиявленими.

За таких обставин у задоволенні заяви про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами відмовляється.

Керуючись ст. 258, 260, 429 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) задоволенні заяви про перегляд ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 06.04.2023 у справі № 754/945/23 про закриття провадження за нововиявленими обставинами.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів.

Згідно ст. 261 ЦПК України, 1. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. 2. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

СУДДЯ: