У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа №338/643/24

18 червня 2024 року селище Богородчани

Богородчанський районний суд Івано-Франківської області в складі головуючого судді Куценка О.О., секретаря судового засідання Двібородчин І.В., представника позивача адвоката Поповича М.М., представника відповідача адвоката Боднарук С.І. розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду селища Богородчани цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

02 травня 2024 року до Богородчанського районного суду Івано-Франківської області надійшла вказана позовна заява.

Відповідно до вимог Цивільно-процесуального кодексу України, 03 травня 2024 року на запит суду надійшла відповідь №575939 з Єдиного державного демографічного реєстру щодо місця реєстрації відповідача, відповідно до ч. 8 ст. 187 ЦПК України.

Ухвалою від 03 травня 2024 року було відкрито провадження по справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (без виклику) сторін. Перше судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 10 годину 00 хвилин 27 травня 2024 року у приміщенні Богородчанського районного суду Івано-Франківської області. Встановлено строк для подання відповідачем відзиву на позов за п`ять днів до дати проведення першого судового засідання.

21 травня 2024 року до Богородчанського районного суду Івано-Франківської області надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору служба у справах дітей Богородчанської районної державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення місця проживання малолітньої дочки.

Ухвалою суду від 27 травня 2024 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

В підготовчому судовому засіданні представник позивач адвокат Попович М.М. клопотань на виконання завдань підготовчого провадження не мав. Просив суд відмовити у прийнятті зустрічного позову, оскільки їх спільний розгляд вважав не доцільним. Клопотань на виконання завдань підготовчого провадження не мав. Просив призначити справу до судового розгляду по суті.

Представник відповідача адвокат Боднарук С.І. просила прийняти до спільного розгляду зустрічний позов ОСОБА_2 та залучити у якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - служба у справах дітей Богородчанської районної державної адміністрації. Пояснила, що відповідач фактично не має заперечень проти розірвання шлюбу, але з підстав зазначених у відзиві на позов. Просила задовольнити її заяву про виклик свідків та долучення доказів в обгрунтування їх зустрічної позовної заяви.

Суд, заслухавши думку представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, надавши правову оцінку вказаним обставинам справи, вважає необхідним зазначити наступне.

Відповідно до частин 1,3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи неінакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною 1 статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право, в тому числі, подавати заяви та клопотання.

Пунктом 3 частиною 2 статтею 49 ЦПК України встановлено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ч. 2 ст. 193 ЦПК України).

Згідно із ч. 3 ст. 193 ЦПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (ч. 3 ст. 194 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 червня 2023 року в справі N 459/1490/21 (провадження N 61-12807 св 22) вказано, що: "відповідно до частин першої, другої та третьої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Отже, прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другою статті 193 ЦПК України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним. Аналіз вказаних положень закону свідчить про те, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом".

За своєю сутністю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Отже, зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів). Умовою пред`явлення зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним; взаємопов`язаність позовів виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин.

Подібні за змістом правові висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі N 200/22329/14-ц (провадження N 14-483/цс-19).

Враховуючи вищевикладене, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному та правильному вирішенню спору, взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним та первісним позовами можуть зараховуватись; задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

У справі, що розглядається: позивач за первісним позовом просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, а позивач за зустрічним позовом просить також розірвати шлюб між ним та позивачем, а також вимогу про визначення місця проживання малолітньої дитини з ним, що не виключає можливості задоволення позовних вимог за первісним позовом.

При цьому, судом встановлено, що зустрічний позов у частині визначення місця проживання малолітньої дитини та первісного позову про розірвання шлюбу, містять різний зміст вимог, обставин, які підлягають доказуванню, а задоволення первісного позову не може ні повністю, ні частково виключити задоволення зустрічного позову.

Крім того, спільний розгляд позовної заяви про розірвання шлюбу та зустрічної вимоги про визначення місця проживання дитини може ускладнити вирішення справи, що порушить конституційне право позивача на розірвання шлюбу, оскільки перебування в шлюбі ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

До того ж, ускладнення вирішення справи при прийнятті зустрічного позову може бути викликане необхідністю залучення до участі справі органів, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та подавати висновки з приводу вирішення спору про місце проживання дитини, зокрема, відповідного органу опіки та піклування, що займе тривалий час та унеможливить вирішення позивачем питання про розірвання шлюбу з відповідачем.

Також, зі змісту основного позову не вбачається наявності спору між сторонами про визначення місця проживання дитини.

До того ж, суд зауважує, що із зустрічного позову не вбачається зазначення доказів, які б підтверджували наявність спору між сторонами про визначення місця проживання їх малолітньої дитини з батьком.

За таких обставин, суд вважає, що зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору служба у справах дітей Богородчанської районної державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення місця проживання малолітньої дочки, в частині заявленої вимоги про визначення місця проживання малолітньої дочки підлягає поверненню.

За таких обставин клопотання представника відповідача про долучення писмьових доказів за зустрічним позовом, щодо визначення місця проживання малолітньої дитини та виклик свідків, слід залишити без розгляду.

При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_2 , що він не позбавлений права та можливості звернутися до суду з позовом до ОСОБА_1 у позовному провадженні з цим позовом у порядку, встановленому ЦПК України.

В частині заявленої вимоги по зустрічному позову про розірвання шлюбу то її слід прийняти до спільного розгляду з первісним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали зустрічного позову суд приходить до висновків, що вказаний зустрічний позов у частині розірвання шлюбу поданий у встановлений судом строк, відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, первісний та зустрічний позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, всі позовні вимоги пов`язані з розірванням шлюбу, тому суд вважає за необхідне прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. ст. 193,188, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити в прийняті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору служба у справах дітей Богородчанської районної державної адміністрації, щодо визначення місця проживання малолітньої дочки,

Зустрічну позовну заяву, в частині щодо визначення місця проживання малолітньої дочки повернути адвокату Боднарук Світлані Іванівні та роз`яснити право звернутися до суду з позовом на загальних підставах, передбачених ЦПК України.

Прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про розірвання шлюбу.

Вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про розірвання шлюбу, об`єднати в одне провадження із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://bg.if.court.gov.ua.

Апеляційні скарги на ухвалу можуть бути подані протягом 15 днів з дня її складення до Івано-Франківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 18 червня 2024 року.

Суддя: