РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2024 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Рядчої Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Дембіцької Е.О..,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

в с т а н о в и в :

Позивачка звернулася до суду із позовом в якому, просить стягнути з ОСОБА_2 неустойку за прострочення сплати аліментів за період з 21.08.2018 року по 01.09.2019 року в сумі 34306,98 грн.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 01.07.2019 року шлюб між сторонами розірвано, стягнуто з відповідача на користь позивачки аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини усіх видів заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 21.08.2018 року і до повноліття дітей. Відповідач не сплачував аліменти за період з серпня 2018 року по серпень 2019 року, у зв`язку з чим утворився борг в сумі 34306,98 грн. Позивачка вказує, що згідно її розрахунку сукупний розмір суми неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 21.08.2018 року по 01.09.2019 року складає 57457,52 грн., але враховуючи положення ст.196 СК України просить стягнути пеню зі сплати аліментів за період з 21.08.2018 року по 01.09.2019 року в сумі 34306,98 грн.

Ухвалою від 20.12.2021 року у справі відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Позивачка в судовому засіданні не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі

Відповідач подав до суду письмові пояснення, в яких вказав, що у зв`язку з тим, що розгляд судової справи тривав з 21.08.2018 року по 01.09.2019 року виникла заборгованість зі сплати аліментів. Відповідач вказує, що він неодноразово звертався до органів державної виконавчої служби, оскільки в розрахунках нарахування аліментів виявив неточності. Управлінням забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) визначено, що заборгованість станом на 01.07.2022 року складає 20278,74 грн., яка сплачена в повному обсязі 25.07.2022 року. Відповідач зазначив, що заборгованість зі сплати аліментів виникла не з його вини, крім цього, він виплатив всю заборгованість зі сплати аліментів 25.07.2022 року і на даний час сплачує аліменти у встановлений строк. Відповідач вказав, що він є учасником бойових дій, тому звільнений від сплати судового збору. Просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги не визнав.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 01.07.2019 року №766/16230/18 позов ОСОБА_5 до ОСОБА_2 задоволено, шлюб між сторонами розірвано, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини усіх видів заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 21.08.2018 року і до повноліття дітей.

Згідно свідоцтва про шлюб, виданого Дніпровським районним у м.Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), ОСОБА_5 змінила прізвище на « ОСОБА_6 ».

До суду надано розрахунок заборгованості зі сплати аліментів ОСОБА_2 від 10.09.2021 року №67907, з якого встановлено, що борг станом на 01.09.2021 складає 21621,84 грн., при цьому заборгованість зі сплати аліментів за період з серпня 2018 року по серпень 2019 року складає 34306,98 грн.

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 10.11.2021 року №84625 борг зі сплати аліментів ОСОБА_2 станом на 01.11.2021 року становить 24406,28 грн., а за період з 08.2018 року по 08.2019 року заборгованість складає 34306,98 грн.

Згідно відповіді управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 23.07.2022 року визначено, що заборгованість відповідача з несплати аліментів станом на 01.07.2022 року складає 20278,74 грн., при цьому заборгованість за період з 21.08.2018 року по 01.08.2019 року становить 32051,39 грн.,

Відповідно до ст.180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину, тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Що стосується посилання відповідача на відсутність його вини за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) суд виходить з наступного.

Згідно зі ст. 196 СК України, відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи.

Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (ч. ч. 1,2 ст.614 ЦК України).

Отже, саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті аліментів.

Посилання відповідача на ту обставину, що він звертався до органів виконавчої служби з запитами про приведення у відповідність розрахунок заборгованості зі сплати аліментів, оскільки виявив невідповідність у нарахуваннях, не свідчить про відсутність його вини у неналежній сплаті аліментів, а також повне погашення заборгованості в 25.07.2022 не звільняє відповідача від обов`язку сплатити пеню за прострочення сплати аліментів за період з серпня 2018 року по серпень 2019 року.

Згідно ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?p=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Зазначений висновок висловила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25 квітня 2018 року, винесеній у справі № 572/1762/15-ц

За змістом ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи положення ч.1 ст. 196 СК України, позивач має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення, але не більше 100 відсотків заборгованості, яка за період з серпня 2018 року по серпень 2019 року становить 34306,98 грн., відповідно до наданого Дніпровським районним відділом державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) розрахунку за період з 21.08.2018 року по 01.08.2019 року в сумі 34306,98 грн.

Разом з тим, згідно постанови державного виконавця від 27.08.2021 року місце проживання/реєстрації боржника ОСОБА_2 , за адресою: АДРЕСА_1 . 22.07.2022 року виконавчий лист №766/16230/18 щодо стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дітей передано до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро).

Суд не приймає розрахунок, наданий управлінням забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) розрахунок від 23.07.2022 року №59876713/10, згідно якого заборгованість з несплати аліментів ОСОБА_2 за період з 21.08.2018 року по 01.08.2019 року складає 32051,39 грн., оскільки виконавцем за основу беруться дані середньої заробітної плати в Херсонській області, а не в м.Херсоні, що встановлено судом з інформації, наданої Міністерством фінансів України, і міститься у відкритому доступі (https://index.minfin.com.ua/ua/labour/salary/average/2018/)

Крім цього, суд зауважує, що відповідач в своїх пояснення не заперечує той факт, що він не сплачував аліменти у визначений в позові період.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, керуючись принципом регулювання сімейних відносин на засадах справедливості, добросовісності та розумності, діючи в межах заявлених позовних вимог та з урахуванням принципу диспозитивності, суд дійшов висновку, про стягнення з відповідача на користь позивача пені за прострочення сплати аліментів за кожен день прострочення, але не більше 100 відсотків заборгованості, яка за період з серпня 2018 року по серпень 2019 року становить 34306,98 грн.

Обґрунтовуючи судове рішення, суд приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини, зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303А, п.2958, згідно з яким Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Що стосується посилання позивача, на ту обставу, що він має статус учасника бойових дій, у зв`язку з чим звільнений від сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до статті 1 Закону № 3674-VI судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Таким чином, судовий збір (Court fees) - це обов`язковий грошовий платіж на користь суду за розгляд справи в суді або за окремі процесуальні дії, вчинені судом. Метою запровадження судового збору є, зокрема, встановлення законодавчого обмежувального заходу для регулювання доступу до суду, а також захист суду від перенавантаження у зв`язку із поданням необґрунтованих або безпідставних позовів та апеляційних і касаційних скарг.

Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»

За змістом частини другої статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Аналогічний висновок викладено, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та від 20 січня 2021 року у справі №9901/258/20.

Оскільки, суд розглядає справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, що не пов`язана з соціальним захистом прав відповідача, судом не встановлено підстави для звільнення відповідача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, отже оскільки позивачка при подачі позову була звільнена від сплати судового збору з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 908 грн.

На підставі ст. ст. 180, 181, 182, 183, 191 України, керуючись ст. ст. 6-13, 81, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 354, 430 ЦПК, суд

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) зі сплати аліментів на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини усіх видів заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до досягнення дітьми повноліття, за період з 21.08.2019 року по 01.09.2019 року в сумі 34306,98 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 908 грн..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 РНОКПО НОМЕР_1 )

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 РНОКПО НОМЕР_2 ).

Суддя: Т.І. Рядча