Справа № 214/4904/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без руху

10 червня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Сіденко С.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Державний нотаріус Шостої криворізької державної нотаріальної контори у Дніпропетровській області Деркач Яна Володимирівна,

про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою в порядку окремого провадження, зазначивши в якості заінтересованої особи Державного нотаріуса Шостої криворізької державної нотаріальної контори у Дніпропетровській області Деркач Яну Володимирівну, у якій просить суд:

-встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме, що ОСОБА_2 доводиться рідною матір`ю ОСОБА_1 ,

-встановити факт неправильності в актовому записі № 46 про народження ОСОБА_3 , складеному 25 липня 1962 року Пя`тківською сільською радою Чуднівського району Житомирської області в частині відомостей, де по-батькові заявниці помилково вказано як « ОСОБА_4 », замість правильного по-батькові « ОСОБА_5 ».

Вивчивши заяву та додані до неї документи, вважаю за необхідне залишити заяву без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом ІV цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення в цивільній справі в порядку окремого провадження суддею враховано, що ця заява повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.ст.175, 177 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст.318 цього Кодексу. Вказаний висновок узгоджується з правовими позиціями викладеними в п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» де зазначено, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим конкретною статтею про зміст заяви.

Згідно зі ст.318 ЦПК України в заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Заявником заінтересованою особою в заяві зазначений Державний нотаріус Шостої криворізької державної нотаріальної контори у Дніпропетровській області Деркач Яна Володимирівна, однак нотаріальна контора у даній категорії справ не може бути заінтересованою особою, виходячи з наступного.

Нотаріус не може мати спільних інтересів з особами, які звернулися до нього за вчиненням нотаріальної дії відповідно до ст.9 Закону України «Про нотаріат».

Заявнику необхідно встановити факт родинних відносин задля того, щоб реалізовувати свої права як спадкоємця.

Верховний Суд у постанові від 24 червня 2022 року у справі № 337/3395/21 вказав на те, що визначення заінтересованою особою державної нотаріальної контори є помилковим, оскільки в разі відсутності інших спадкоємців та за відсутності спору про право заінтересованою особою у таких правовідносинах є відповідна територіальна громада в особі її ради.

Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 17 червня 2021 року в справі № 161/10157/20 (провадження № 61-1048св21).

Враховуючи зазначене, заявнику необхідно визначитись із заінтересованою особою (особами) по справі, якою (якими) можуть бути спадкоємці померлих або за їх відсутності відповідна територіальна громада.

Крім того, заявником заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору з підстав скрутного матеріального становища.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду заяви у справах окремого провадження, які подані фізичною особою - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік установлено у 2024 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2024 року 3028,00 грн.

Як слідує із тексту заяви, заявником заявлено дві вимоги у заяві окремого провадження, тому за подання даної заяви необхідно сплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн. (тобто, 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб Х 2).

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 3 даної статті з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Як передбачено пунктом 2 статті 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням звільнити від плати судового збору відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відтак, приписами вказаної статті встановлений виключний перелік умов, за якими позивача може бути звільнено від його сплати. Єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. При цьому саме на позивача покладається обов`язок довести обставини неможливості сплати судового збору. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До матеріалів заяви та клопотання про звільнення від сплати судового збору в обґрунтування звільнення заявника від сплати судового збору остання надала довідку про доходи № 3773 0878 1836 7718 від 01 травня 2024 року, видану ГУ ПФУ в Дніпропетровській області відповідно до якої, її дохід по виплаті пенсії за останні шість місяців становить 21993,73 грн. Відповідно річний розмір пенсії становить 43 987,46 грн.

Таким чином розмір судового збору в сумі 1211,20 грн. не перевищує 5 відсотків її річного розміру доходу (43987,46 грн. х 5% = 2199,37 грн.).

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, дана заява підлягає залишенню без руху та заявнику встановлюється семиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, протягом якого вона має право подати до суду нову заяву з усунутими недоліками, які вказані у цій ухвалі, з копіями відповідно до кількості учасників справи та сплатити судовий збір у визначеному судом розмірі.

За таких обставин відповідно до вимог ст.185 ЦПК України дана заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст.175, 185, 294 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Державний нотаріус Шостої криворізької державної нотаріальної контори у Дніпропетровській області Деркач Яна Володимирівна про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Надати заявнику строк сім днів, з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині даної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що якщо у встановлений строк він виконає вимоги, визначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі, якщо заявник не усуне недоліки заяви у встановлений строк, заява вважається неподаною та повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Сіденко С. І.