Справа № 953/9015/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" червня 2024 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Демченко С. В.,

секретар судового засідання Кошова О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

27 листопада 2023 року у справі ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги Акціонерного товариства «Сенс Банк» задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором № 630707415 від 09 серпня 2017 року у розмірі 41088 грн 21 коп. та судовий збір в розмірі 2684 гривні 00 коп.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 24 січня 2024 року задоволено заяву представника відповідача адвоката Лиски Павла Олександровича про перегляд рішення суду та скасовано заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 27 листопада я 2023 року по цивільній справі за позовом за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2024 року задоволено клопотання представника відповідача адвоката Лиски Павла Олександровича та визнано обов`язковою явку представника Акціонерного товариства «Сенс Банк» у судове засідання.

Представник позивача АТ «Сенс Банк» у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідачка ОСОБА_1 та ї представник у судове засідання не з`явилися, від представника відповідача адвоката Лиски П. О. надійшла заява, в якій просив залишити позовну заяву без розгляду, судове засідання просив проводити за його відсутності та за відсутності відповідачки.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріал цивільної справи, дійшов до такого висновку.

За змістом положень ч. ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями у судовому процесі.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п.п. 2-5 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні.

За змістом ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З аналізу викладеного слідує, що від дотримання чи не дотримання принципу змагальності залежить питання про законність та обґрунтованість вирішення справи по суті.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2024 року задоволено клопотання представника відповідача адвоката Лиски Павла Олександровича та визнано обов`язковою явку представника Акціонерного товариства «Сенс Банк» у судове засідання з тих підстав, що у сторони відповідача виникли сумніви щодо достовірності інформації, яка зазначена у документах, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

03 травня 2024 року на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача - адвоката Лиски П. О. про залишення позовної заяви без розгляду.

Так, сторона відповідача стверджує про те, що позовна заява підписана представником АТ «СЕНС БАНК» із застосуванням механічних засобів відтворення його власноручного підпису факсиміле, при цьому використання технічних засобів чи факсиміле при підписанні позовних заяв при зверненні до суду не передбачено чинним законодавством.

Положеннями ч. 2 ст. 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Використання в такому випадку факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису процесуальним законом не допускається.

У судові засідання призначені на 15 лютого, 02 квітня, 01 травня, 16 травня та 17 червня 2024 представник позивача не з`явився, 03 квітня, 01 травня та 16 травня 2024 року подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату. Крім того, 02 квітня та 13 травня 2024 року представник позивача надіслав на адресу суду засобом «Електронний суд» клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції.

Питання участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції регулюється ст. 212 ЦПК України, якою передбачено, що учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

За приписами ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Положеннями ч. 2 ст. 212 ЦПК України встановлено, що учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Разом з тим представник позивача звернувся до суду з відповідними клопотаннями з порушенням встановлених ч. 2 ст. 212 ЦПК України строків, оскільки клопотання були подані не за п`ять днів до судового засідання, як то передбачено вимогами чинного законодавства.

З метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, а також беручи до уваги те, що ухвалою суду визнано явку представника Акціонерного товариства «Сенс Банк» обов`язковою, судом було прийнято рішення про відкладення розгляду справи.

Суд повідомляв сторону позивача про дату та час судових засідань, призначених на 01 травня, 16 травня та 17 червня 2024 року, у встановленому законом порядку, однак у судові засідання представник позивача не прибув.

Таким чином вимоги ухвали суду від 15 лютого 2024 року виконано так і не було.

Суд, при вирішенні питання щодо подальшої можливості здійснення судового провадження у данні справі і взагалі про його доцільність виходить з такого.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що позовна заява АТ «Сенс Банк», яка надійшла в провадження суду 25 вересня 2023 року, була надіслана до суду за допомогою поштового відправлення та підписана від імені адвоката Мужик Н. Т. із застосуванням механічних засобів відтворення його власноручного підпису - факсиміле. Аналогічний відбиток факсиміле представника позивача також міститься на копіях документів, доданих до позовної заяви.

Факсиміле з латині "facsimile" - зробити подібне. Фактично це печатка, кліше, що відтворює власноручний підпис, аналог останнього.

Підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Факсиміле це печатка, за допомогою якої відтворюється підпис, який є копією підпису уповноваженої особи. Факсиміле від власноручного підпису відрізняється тим, що відсутня можливість стверджувати, що документ містить дійсну волю особи, чий підпис відтворено.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з приписами положень п. 2 ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

З аналізу викладеного слідує, що позовна заява має містити підпис позивача або його представника.

Водночас, вказаний процесуальний документ, поданий до суду в паперовій формі, має бути підписаний власноручно, відтворення підпису за допомогою факсиміле або інших технічних засобів відтворення зображення підпису процесуальним законом не допускається.

З урахуванням положень ст.ст. 14, 43, 177 ЦПК України позовна заява може містити електронний цифровий підпис у разі подання до суду позовної заяви в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Наведені положення засвідчують обов`язковість та безумовність вимоги процесуального закону стосовно підписання позовної заяви власноручним або електронним цифровим підписом позивача (його представника) або особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, як підтвердження справжньої волі позивача на настання відповідних правових наслідків станом на час звернення до суду із позовом та заявою про забезпечення позову, отже з дотриманням принципу диспозитивності цивільного судочинства.

Використання в такому випадку факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису процесуальним законом не допускається.

Враховуючи викладене, факсимільний підпис не підтверджує підписання процесуального документа заявником та не свідчить про волевиявлення особи на підписання документу.

Аналогічна позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 26 січня 2018 року (справа №922/1743/17), від 05 червня 2018 року (справа №826/811/17), від 10 листопада 2021 року (справа №761/10548/18).

У постанові Верховного Суду від 08.07.2021 у справі № 916/3209/20 викладено правовий висновок про те, що оскільки процесуальним законодавством за загальним правилом передбачено особисте звернення позивача до суду та власноручне підписання ним позовної заяви та заяв по суті справи, то подання процесуальних заяв з використанням факсимільного відтворення підпису позивача (його представника), що є штампом із зображенням підпису та може бути виготовлений і використаний будь-ким, не відповідає приписам процесуального закону та не може бути доказом волевиявлення особи на підписання відповідного документа.

Відповідно до сталої практики Верховного Суду надіслані на адресу суду процесуальні документи, які підписані з використанням факсиміле, не можуть вважатися такими, що підписані відповідним заявником.

З урахуванням того, що позовна заява, подана до суду представником позивача адвокатом Мужик Н. Т., не містить його власноручного підпису, суд вважає, що вказаний процесуальний документ не підписаний відповідною особою, а графічне зображення факсимільного підпису не підтверджує її підписання представником позивача та не свідчить про його волевиявлення на її підписання.

За таких обставин, у суду відсутні підстави вважити, що заява підписана особою, яка її подає, або представника такої особи.

Окрім того, 16 травня 2024 року на адресу суду засобом «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи позовної заяви, оформленої належним чином.

Разом з тим, вказана заява надійшла у провадження суду у сканованому вигляді, що позбавляє суд можливості встановити, яким чином підписана така позовна заява, чи то власноручним підписом, чи то за допомогою технічних засобів або факсиміле.

При цьому суд враховує, що заява, яка підписана за допомогою технічних засобів або факсиміле, в розумінні Цивільного процесуального законодавства України, є такою, що не підписана повноважною особою заявника, оскільки не виражає особисту волю особи, яка здійснила такий підпис, про намір захисту порушених прав, що є підставою для повернення її заявнику без розгляду.

Положеннями п. 2 ч.1 ст. 257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

На підставі викладеного та керуючись ст.223, 257, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складений та підписаний 17 червня 2024 року.

Суддя С.В. Демченко