Справа №2013/961/12
Номер провадження №2-зз/952/2/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.11.2024 Зачепилівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Яценка Є.І.,

за участі секретаря судових засідань Оданець С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Зачепилівка заяву ОСОБА_1 про часткове скасування заходів забезпечення позову.,-

УСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про часткове скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області від 20.08.2012 по справі № 2013/961/12 було накладено арешт на рухоме та нерухоме майно та грошові кошти ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

В обґрунтування заяви зазначив, що 30.08.2023 Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Кудряшовим Д.В. за ВП № 70872289 була винесена постанова про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, а саме передано стягувачу ( заявнику) ОСОБА_1 в рахунок часткового погашення боргу в сумі 385 000, 00 грн., за виконавчим листом № 952/475/214 від 23.10.2021 року, виданого Зачепилівським районним судом Харківської області наступне майно: земельна ділянка площею 5,45 га., кадастровий номер : :04:000:0227, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої за адресою: Харківська область, Берестинський район, Сомівська сільська рада, що належить ОСОБА_2 , тому вищезазначені заходи забезпечення позову накладені ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області мають бути частково скасовані.

Враховуючи обмежений строк розгляду вищезазначеного клопотання в порядку ч.2 ст.158 ЦПК України та те, що явка судом обов`язковою не визнавалась, неявка сторін в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи відповідно до ч.2ст. 247 ЦПК Українифіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали заяви та долучені до заяви докази, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового скасування заходів забезпечення позову враховуючи наступне.

Судом встановлено, що ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області від 20.08.2012 по справі № 2013/961/12 було накладено арешт на рухоме та нерухоме майно та грошові кошти ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

30.08.2023 Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Кудряшовим Д.В. за ВП № 70872289 була винесена постанова про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, а саме передано стягувачу ( заявнику) ОСОБА_1 в рахунок часткового погашення боргу в сумі 385 000, 00 грн., за виконавчим листом № 952/475/214 від 23.10.2021 року, виданого Зачепилівським районним судом Харківської області наступне майно: земельна ділянка площею 5,45 га., кадастровий номер : :04:000:0227, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої за адресою: Харківська область, Берестинський район, Сомівська сільська рада, що належить ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1-4 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Забезпечення позову - це вжиття судом, в провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження, реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю - є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Суд вправі скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка перебуває в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі.

Заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

З аналізу наведених положень вбачається, що правовий інститут скасування заходів забезпечення позову передбачає зняття застосованих судом обмежень, покликаних забезпечити можливість виконання судового рішення, у випадку зміни ситуації в порівнянні з тією, що існувала при застосуванні таких обмежень, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування.

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених прав, невизнаних або оспорюваний прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписівст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 13 Конвенції встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2009 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішеннях Європейського суду з прав людини ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. При цьому, обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Зокрема, і у пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі №1-33/2004, зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі. Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення у правах (п. 9 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 №3-рп/2003 у справі № 1-12/2003).

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Враховуючи обставини, якими заявник обґрунтовує клопотання про часткове скасування заходів забезпечення позову, суд вважає що заяву ОСОБА_1 про часткове скасування заходу забезпечення позову слід задовольнити; та скасувати частково ухвалу Зачепилівського районного суду Харківської області від 20.08.2012 року по справі № 2013/961/2012, зазначивши, що арешт накладається на все невизначене майно, все майно, яке належить ОСОБА_2 , , РНОКПП НОМЕР_1 , не враховуючи земельну ділянку, кадастровий номер :04:000:0227, площею 5,45 га., розташованої за адресою: Харківська область, Берестинський район, Сомівська сільська рада, цільове призначання для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.158, 259, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про часткове скасування заходу забезпечення позову - задовольнити.

Скасувати частково ухвалу Зачепилівського районного суду Харківської області від 20.08.2012 року по справі № 2013/961/2012, зокрема, у частині накладення арешту на земельну ділянку, кадастровий номер :04:000:0227, площею 5,45 га., розташованої за адресою: Харківська область, Берестинський район, Сомівська сільська рада, цільове призначання для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належить ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання ухвалою законної сили надіслати заявнику для подальшого направлення до державних та інших органів, які повинні були виконувати ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги, а у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Є.І. Яценко