Справа № 361/7005/24
Провадження № 2/361/4516/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2024 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Бражник Н. М. розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 подав до суду зазначений позов.

Позов мотивував тим, що перебував у шлюбі з ОСОБА_2 . У цьому шлюбі народилась донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 19 вересня 2023 року шлюб між ним та ОСОБА_2 - розірваний. Рішенням цього ж суду від 05 вересня 2023 року ухвалено стягувати аліменти з нього на користь ОСОБА_2 на утримання доньки ОСОБА_3 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно.

ІНФОРМАЦІЯ_2 він одружився із ОСОБА_4 , у цьому шлюбі народилась донька - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Зазначив, що оскільки на його утриманні перебуває ще одна дитина, другу дитину він не може повноцінно утримувати.

На підставі викладеного просив суд зменшити розмір аліментів визначених рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 вересня 2023 року на користь ОСОБА_2 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно.

У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями справу передано на розгляд судді Бражник Н. М.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Копія ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2024 року направлена на адресу позивача, яка зазначена у позовній заяві засобами поштового зв`язку Акціонерного товариства «Укрпошта».

ОСОБА_2 29 липня 2024 року ознайомилась із матеріалами справи, отримала копію позовної заяви та копію ухвали про відкриття провадження у справі.

08 серпня 2024 року ОСОБА_2 подала до суду відзив на позовну заяву та зазначила, що позов не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, є необґрунтований, відсутні належні докази на підтвердження його позовних вимог, надана позивачем довідка форми ОК-7 Пенсійного фонду України за 2023 рік не відображає реальну суму його доходу, позивач не надав довідку про доходи його дружини ОСОБА_4 , інших можливих доходів, довідку про його доходи за І квартал 2024 року та доказів, які свідчать про погіршення його майнового стану.

Позивач, має постійну роботу, високий заробіток, проте протягом півроку добровільно не сплачує аліменти на виконання рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 вересня 2023 року на її користь на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується інформацією з Державної виконавчої служби.

Крім того, позивач повідомлений державним виконавцем про кримінальну відповідальність за ухилення від сплати аліментів.

Зауважила, що всі витрати на дитину вона фіксує, має квитанції на придбання товарів для дитини для звітування перед позивачем за отримані аліменти.

Вважає, що подача цього позову, проведення таємно від неї генетичної експертизи свідчить про низький моральний рівень позивача та його погане ставлення до їх спільної доньки.

Зазначила, що Верховний Суд у постанові від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 дійшов висновку про те, що зміна сімейного стану позивача, а саме народження іншої дитини не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів. Такий же висновок викладений Верховним Судом у постанові від 28 травня 2021 року у справі № 715/2073/20.

Крім того, судова практика містить висновки і щодо того, що факт відсутності у батька або матері можливості надавати дитині відповідного розміру утримання не знаходиться у переліку обставин, які враховуються судом про визначенні розміру аліментів. Ця обставина не звільняє батьків від обов`язку щодо утримання дитини (постанови Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 755/14148/18, від 09 вересня 2021 року у справі № 554/33/55/20).

На підставі викладеного просила суд позовні вимоги ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів залишити без задоволення.

Адвокат Соловйов Д.І. від імені та в інтересах ОСОБА_1 15 серпня 2024 року подав через систему «Електронний суд» відповідь на відзив ОСОБА_2 у якому зазначив, що позовні вимоги є обґрунтованими, відповідачка навела суми грошових коштів отриманих позивачем без урахування сплати ним податків та військового збору, надані нею квитанції на підтвердження понесених витрат на дитину через погану якість не дають можливості встановити їх зміст, цільове призначення, суму витрат.

Крім того, ОСОБА_2 має стабільний дохід не перебуває у скрутному матеріальному становищі, має в Instagram он-лайн магазин з продажу парфумів, власний веб-сайт з продажу авторських програм по психології, що свідчить про повноцінну можливість утримання спільної з позивачем дитини.

Звинувачення відповідачки, що він не поважає та погано відноситься до першої доньки - ОСОБА_5 є припущеннями, які не підтверджені доказами.

На його думку, надані позивачем фактичні дані про те, що після присудження аліментів у позивача відбулися зміни у сімейному стані , народилась друга дитина, збільшились витрати на утримання доньки від другого шлюбу є самостійною підставою для зменшення розміру аліментів.

Просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та поновити строк на подачу відповіді на відзив, враховуючи ознайомлення, його, як представника позивача з відзивом лише 14 серпня 2024 року. Копія відповіді на відзив направлена засобами поштового зв`язку на адресу відповідачки (а. с. 86).

28 серпня 2024 року ОСОБА_2 подала заперечення проти відповіді на відзив, зазначила, що відповідь на відзив подана представником позивача з пропуском строку визначеного судом, причини, наведені представником позивача щодо пропуску строку є неповажними. Просила суд позов позивача про зменшення розміру аліментів залишити без задоволення, як такий, що необґрунтований належними та допустимими доказами. Підтримала свою позицію, яка викладена у відзиві, щодо підстав відмови у позові.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Із справи відомо, що строк подачі заяв по суті позову встановлений судом до 14 серпня 2024 року. Після закінчення строку визначеного судом на подачу заяв по суті представник позивача 15 серпня 2024 року подав відповідь на відзив, 28 серпня 2024 року ОСОБА_2 подала заперечення проти відповіді на відзив.

З метою забезпечення змагальності сторін та рівних прав учасників справи щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, суд вважає за можливе поновити строк на подачу зазначених заяв сторін, зважаючи на незначний строк пропуску на їх подачу.

Крім того, відповідачкою подані до суду клопотання про залучення до участі у справі державного виконавця, витребування доказів, зокрема і тесту на проходження ДНК дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд відмовляє у задоволенні цих клопотань, оскільки вони не стосуються предмету даного спору.

З огляду на наявність у справі довідки Пенсійного фонду України форми ОК-7 ОСОБА_1 , яка містить відомості про його доходи за 2014 року до І кварталу 2024 року, суд у клопотанні відповідачки про витребування доказів про доходи ОСОБА_1 відмовляє.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Між сторонами виникли спірні правовідносини пов`язані із зменшенням розміру аліментів, визначених за рішенням суду.

Суд встановив, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Броварський міськрайонний суд Київської області 05 вересня 2023 року у справі № 361/7168/23 видав судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 заробітку (доходу) платника аліментів щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23 серпня 2023 року та до досягнення дитиною повноліття.

ОСОБА_1 та ОСОБА_6 02 квітня 2024 року зареєстрували шлюб у Дарницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 297.

ОСОБА_1 та ОСОБА_7 є батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно з даних довідки Пенсійного фонду України ОК-7 ОСОБА_1 у січні 2024 року отримав дохід у розмірі - 58 212,67 грн, у лютому 2024 - 70 985,03 грн, у березні 2024 року - 68 727 грн.

ОСОБА_1 на підставі договору від 14 квітня 2023 року орендує квартиру АДРЕСА_1 . Орендна плата становить 7 000 грн на місяць (а. с. 80, 81).

Як вбачається із копії наказу управління з питань комунальної власності та житла Броварської міської ради Броварського району Київської області, довідки про місце проживання від 06 червня 2024 року № 11, довідки про реєстрацію місця проживання особи від 26 листопада 2019 року № 4129, довідки від 21 серпня 2023 року № 3250- ОСОБА_2 є внутрішньо переміщеною особою, проживає разом з донькою - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 (а. с. 31, 49-52).

Квартиру у якій проживає з донькою орендує на підставі договору оренди від 31 березня 2023 року, сплачує орендну плату у розмірі 6 500 грн на місяць та комунальні платежі (а. с. 24-30).

ОСОБА_2 має сторінку @psy.yelyzaveta.basova, є автором матеріалу «Авторська програма для психологів дошкільнят з превентивного виховання» (а. с. 82-84).

Згідно з даних довідки Пенсійного фонду України ОК-7 ОСОБА_2 у січні 2024 року отримала дохід у розмірі - 7 100 грн, у лютому 2024 року - 9 457,25 грн, у березні 2024 року - 11 600,21 грн, у квітні 2024 року - 12 500,21 грн, у травні 2024 року - 12 500,21 грн, у червні - 12 500,21 грн.

Відповідно до розрахунку головного державного виконавця Броварського відділу Державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Сірош А.В. станом на 04 квітня 2024 року заборгованість ОСОБА_1 згідно з виконавчим листом від 18 жовтня 2023 року № 361/7168/23 становить 14 254,27 грн (а. с. 34, 35).

ОСОБА_2 надала суду власні розрахунки та копії квитанцій щодо витрат на дитину за 2023-2024 роки (а. с. 36-48).

У відповідь на заяву ОСОБА_2 про отримання довідки про доходи ОСОБА_1 компанія HALO TRUST Ukraine повідомила, що відповідно до ст. 31 Закону України «Про оплату праці» роботодавець має права надавати відомості про дохід співробітника тільки йому особисто за згодою чи на вимогу працівника (а. с. 93, 94).

Відповідно до ч. 2 ст. 51 Конституції України, ст. 180 Сімейного кодексу України (далі - СК України), батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

З огляду на ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим врахуванням інтересів дитини.

За змістом ст. 18 Конвенції про захист прав дитини, суд повинен докласти всіх можливих зусиль для того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання та розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини.

Згідно зі ст. 141 Сімейного кодексу України (далі - СК України) мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до ст. ст. 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Таким чином, обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька.

Згідно з положеннями статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (ч. 3 ст. 181 СК України).

З огляду на ч. 1 ст. 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові від 15 вересня 2021 року у справі № 364/1139/19 Верховний Суд дійшов висновку, що враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 міститися висновок про те, що зміна сімейного стану позивача, а саме народження дитини, не є безумовною підставою для зміни розміру аліментів. Крім того, батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою.

Верховний Суд у постанові від 03 липня 2024 року у справі № 552/2073/23 дійшов висновку про те, що ст. 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Зменшення розміру аліментів у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні дитину, яка народилась в іншому шлюбі, та дружину, яка перебуває у декретній відпустці, без доведення погіршення його майнового становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини від першого шлюбу та суперечитиме її інтересам.

Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. (ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України)

Згідно частин 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод принципу справедливості розгляду справи судом.

Звертаючись до суду з позовом про зменшення розміру аліментів визначених за судовим рішенням на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 як підставу цього позову зазначив народження дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у іншому шлюбі.

Під час судового розгляду позивачем не доведено належними та допустимими доказами, крім зміни сімейного стану, що полягає у народженні дитини в іншому шлюбі, обставин зміни його майнового стану.

Крім того, із даних довідки Пенсійного фонду України ОК-7 вбачається, що з часу постановлення Броварським міськрайонним судом Київської області судового наказу у справі у справі № 361/7168/23, майновий стан позивача не змінився, не зменшився, а навіть незначно покращився.

Відтак, позивачем не доведено підстав позову про зменшення розміру аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Доводи викладені у відзиві на позовну заяву, запереченнях на відповідь на відзив ОСОБА_2 щодо недоведеності позивачем вимог позову є обґрунтованими.

Суд вважає неприйнятними посилання представника позивача у відповіді на відзив про те, що ОСОБА_2 має стабільний дохід, не перебуває у скрутному матеріальному становищі, що свідчить про повноцінну можливість утримання спільної з позивачем дитини, оскільки відповідно до Конституції України, СК України на обох з батьків покладається однаковий обов`язок щодо утримання своїх дітей, незалежно від того, чи перебувають чоловік та жінка у шлюбі, або ж шлюб між ними є розірваним.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 10-13, 19, 76-81, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 .

Повний текст рішення складений 04 жовтня 2024 року.

Суддя Н.М. Бражник