Справа № 539/4779/24
Провадження № 2/539/1447/2024
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
11 листопада 2024 року місто Лубни
Суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Рудалєва Л.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-
УСТАНОВИЛА:
До Лубенського міськрайонного суду Полтавської області (далі суд) звернулася ОСОБА_3 (далі позивачка) із позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач) про поділ спільного майна подружжя.
Суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху у зв`язку із невідповідністю вимогам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).
Так, у позовній заяві позивачка викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Згідно зпунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягується чи оспорюються.
Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (пункт 2 частини першої статті 176 ЦПК України).
Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачка заявила про поділ наступного майна подружжя:
Нежитлового приміщення АДРЕСА_1 з реконструйованою площею 48,3 кв.м. (далі приміщення №1);
Нежитлового приміщення АДРЕСА_2 з реконструйованою площею 63,5 кв.м. (далі приміщення №2);
Нежитлових будівель загальною площею 1506,кв.м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_3 (далі нежитловий комплекс).
Інформація про грошову оцінку нежитлового комплексу в документах, доданих до позовної заяви, відсутня. При цьому, договір купівлі-продажу нежитлового приміщення від 31 липня 2024 року містить ціну продажу нежитлового комплексу 415 000,00 грн (пункт 2.1 договору) та його балансову вартість - 319 887,61 грн (пункт 2.2 договору).
Судом встановлено, що Порядок ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затверджений наказом Фонду державного майна України від 17.05.2018 № 658 (у редакції наказу Фонду державного майна України від 12.01.2021 № 24), додатком до якого є надані суду довідки, визначає механізм ведення Фондом державного майна України (далі - Фонд) Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України.
Відтак, сфера застосування оціночної вартості дуже обмежена: лише для оподаткування доходів фізичних осіб від продажу власного майна, а тому, суд не може прийняти надані позивачем довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості, як доказ дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна, що є предметом спору.
Дійсна вартість майна визначається відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Статтею 3 цього Закону передбачено, що оцінка майна це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна.
Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 №10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.
Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.
Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.
З огляду на наведене, договори купівлі продажу квартир (житлової нерухомості), договір купівлі-продажу нежитлового комплексу з відсутністю інформації про грошову оцінку його вартості, довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості не можуть вважатися належним підтвердженням ринкової вартості нерухомого майна, відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», зокрема, не подано звіт про оцінку саме ринкової вартості майна, що унеможливлює прийняти цю оцінку для визначення як ціни позову так і розміру судового збору, який слід сплатити позивачу за подання даного позову.
Отже, при зверненні до суду з майновим позовом з вимогою про визнання права власності на майно, для визначення ціни позову, суми судового збору, яка підлягає до сплати та вартості спірного майна, необхідно надати звіт про оцінку майна та в разі надання уточненої оцінки щодо дійсної ринкової оцінки майна на теперішній час сплатити 1 відсоток ціни позову із врахуванням вже сплаченого судового збору.
Таким чином, позивачці слід виправити зазначені недоліки позовної заяви.
Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивачка відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.
Додатково суд роз`яснює, відповідно до частини сьомої статті 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
На підставі наведеного, керуючись статтями 175, 185 Цивільного процесуального кодексу України, -
ПОСТАНОВИЛА:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачці строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення вказаних недоліків.
У випадку невиконання зазначених в ухвалі вимог позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена.
Копію ухвали надіслати позивачці.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Лубенського міськрайонного суду

Полтавської області Л.В.Рудалєва