УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом представника ОСОБА_2 - адвоката Зарицького Максима Аркадійовича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову у даній справі та просив скасувати арешт з належного йому майна, що був накладений ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 28.12.2022.

Дослідивши заяву, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Тому, суд вважає за можливе застосувати до заяви про скасування заходів забезпечення позову аналогію закону, що виражається у застосуванні наслідків невідповідності заяви про забезпечення позову ЦПК України до заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Вимоги до змісту та форми заяви про забезпечення позову передбачено статтею 151 ЦПК України. Відповідно до вимог положень п. 2 ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За приписами частини другої статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Тобто, норма частини другої статті 183 ЦПК України прямо вказує на те, що зазначені вимоги стосуються усіх без виключення заяв (скарг), які подаються на стадії виконання судового рішення.

Таким чином, приєднання до заяви про скасування заходів забезпечення позову, поданої після її ухвалення, тобто на стадії виконання цього рішення, доказів його надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження) є обов`язковим.

В порушення вимог до форми та змісту заяви, абз. 2 ч. 2 ст. 183 ЦПК України ОСОБА_1 у поданій заяві не зазначено всіх обов`язкових реквізитів, визначених ст. 151 ЦПК України, до заяви про скасування заходів забезпечення позову не додано доказів надіслання (надання) клопотання іншим учасникам справи.

Частиною 9 статті 153 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 ЦПК України, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, суддя дійшов висновку про необхідність повернення заяви про скасування заходів забезпечення позову заявнику.

Керуючись ст. ст. 151, 153, 183, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 18 червня 2024 року.

Суддя Л.М. Чішман