КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Справа №363/545/24
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

10 червня 2024року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Ящук Т.І.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою начальника Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попка Володимира Вікторовича на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 18 березня 2024 року у цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), заінтересована особа: ОСОБА_2 ,

встановив:

ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18 березня 2024 року скаргу на дії державного виконавця задоволено.

На вказану ухвалу суду 8 квітня 2024 року начальник Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попок В.В. через систему «Електронний суд» направив апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, яка зареєстрована судом 10 квітня 2024 року.

15 квітня 2024 року матеріали справи витребуванні із Вишгородського районного суду Київської області.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 23 квітня 2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що у судовому засіданні 18 березня 2024 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали, дата складення повного тексту ухвали судом не зазначена, отже строк на апеляційне оскарження ухвали закінчився 2 квітня 2024 року.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи

поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Начальник Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попок В.В. подав апеляційну скаргу 8 квітня 2024 року, тобто після закінчення строку на апеляційне оскарження, без зазначення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та не заявив клопотання про його поновлення.

Враховуючи вказані обставини, ухвалою судді Київського апеляційного суду від 1 травня 2024 року апеляційну скаргу було залишено без руху, а апелянту встановлено строк в десять днів з дня отримання копії ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строку.

Крім того, апеляційна скарга не відповідала вимогам статті 356 ЦПК України, так як до неї не були додані докази направлення копії апеляційної скарги іншим учаснимкам справи та не надано документ про оплату судового збору, у звязку із чим начальнику відділу був встановлений строк для усунення зазначених недоліків.

13 травня 2024 року копія ухвали судді була направлена до електронного кабінету начальника Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попка В.В. та отримана ним в цей же день, що підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду, а відтак строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строку, надання документів про сплату судового збору та доказів направлення копії апеляційної скарги іншим учасникам справи закінчився 23 травня 2024 року.

20 травня 2024 року через систему «Електронний суд» начальник Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попок В.В. подав до Київського апеляційного суду клопотання про долучення доказів, а саме: копії платіжної інструкції від 13 травня 2024 року № 2002 про сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Проте, заяви про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду начальник Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попок В.В. не подав та не надав доказів надсилання копії апеляційної скарги з додаткамискаржнику та заінтересованій особі у порядку, встановленому ст. 43 ЦПК України.

Вказані недоліки станом на 10 червня 2024 року усунені не були.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження («Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Разом з цим, начальником Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попком В.В. не була продемонстрована готовність добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19 зазначено, що «до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС. Приписи пункту 4 частини першої статті 299 КАС є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження. Наявність передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС підстави для повернення скарги, а саме неусунення її окремих недоліків щодо форми та змісту (не пов`язаних з недотриманням процесуального строку) після залишення скарги без руху, поряд з відсутністю передумов для поновлення строку, не виключає відмову у відкритті провадження за такою скаргою саме з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 299 КАС. Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства. Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.»

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що застосуванню підлягають наслідки неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки начальник Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попок В.В. подав апеляційну скаргу на ухвалу суду з пропуском визначеного законом строку, у встановлений судом строк не подав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строку, колегія суддів у відкритті апеляційного провадження за його апеляційною скаргою відмовляє.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою начальника Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Попка Володимира Вікторовича на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 18 березня 2024 року у цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), заінтересована особа: ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.І. Ящук