Справа № 331/2992/24
Провадження № 6/331/546/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року м. Запоріжжя

Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого - судді Світлицької В.М.,

за участю секретаря - Солов`ян О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжі заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про відстрочення виконання рішення суду, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з заявою про відстрочення виконання рішення суду.

В обґрунтування заяви вказав, що 26.06.2024 р. Жовтневим районним судом м. Запоріжжя було ухвалено рішення у цивільній справі за позовом АТ «ПУМБ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Відповідно до акту комісійного обстеження об`єкта від 19.10.2023 р. внаслідок військової агресії РФ, на території Запорізької області України, квартира в якій проживає, прописаний та якою володіє ОСОБА_1 , була повністю зруйнована. Також, відповідно до витягу з ЄРДР 18.10.2023 року було зареєстровано кримінальне провадження відносно зруйнованого житла. Більше того, ОСОБА_1 не отримує дохід та не працює, оскільки є пенсіонером та особою з інвалідністю за другою групою. Посилаючись на зазначені обставини, просить суд відстрочити виконання рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 26.06.2024 р. по справі № 331/2992/24, до припинення (скасування) воєнного стану в Україні.

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, заяву про відстрочення виконання судового рішення підтримує в повному обсязі.

Представник АТ «ПУМБ» в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце слухання справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, заяв не надав.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву, додані до заяви документи, суд вважає, що заява про відстрочення виконання рішення суду підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 26.06.2024 року позов АТ «Перший український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено; стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Перший український міжнародний банк» заборгованість за кредитним договором № від 19.09.2022 року в розмірі 203 767,90 грн., яка складається з: 162 816,17 грн. заборгованості за кредитом; 20,11 грн. заборгованості за процентами; 40 931,62 грн. заборгованості за комісією, а також судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2445,21 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно із ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч. 4 ст. 435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Право сторони звернутися із заявою про відстрочку виконання рішення суду передбачене також статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно з якою сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо).

Відстрочення виконання рішення означає перенесення виконання рішення суду на інший час.

При розгляді заяв щодо відстрочки або розстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому, суми щомісячного платежу, наявність яких має бути доведена боржником.

Строки такого відтермінування та сума щомісячних платежів знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду.

Надання розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Системний аналіз зазначених норм законодавства свідчить, що закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для відстрочення або розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Водночас, обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Вищенаведене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 червня 2021 року у справі № 9901/598/19, в постанові Верховного Суду від 05 вересня 2023 року у справі № 295/5781/19.

Підставою для застосування статей 435 ЦПК України і 33 Закону України «Про виконавче провадження» є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для відстрочення чи розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 10 Постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення або розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення.

Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 21 січня 2020 року у справі № 910/1180/19.

Суд вважає, що обставини, на які посилається боржник, є істотними і такими, що значно ускладнюють виконання судового рішення.

Згідно із довідкою до акта огляду МСЕК серії 10 ААБ № 496202 від 29.04.2013 р., ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено 2 групу інвалідності, загальне захворювання, безстроково.

Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, було введено воєнний стан із 05 годин 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та продовжує діяти по теперішній час.

Як вбачається з матеріалів справи, місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Внаслідок чергового ракетного обстрілу житло за адресою: АДРЕСА_1 було зруйновано, що підтверджується актом комісійного обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації від 19.10.2023 р., складеного представниками Департаменту з управління житлово-комунальним господарством ЗМР.

Крім того, за даним фактом було відкрито кримінальне провадження № 0001727 від 18.10.2023 р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 438 КК України, що підтверджується Витягом з ЄРДР.

Вказані обставини в їх сукупності мають особливий характер, вимагають від боржника додаткових майнових зусиль для організації нормального побуту і звичайно ускладнюють виконання судового рішення.

Вирішуючи питання про відстрочення виконання рішення, суд враховує, що заявник не намагається уникнути виконання рішення суду, та враховуючи військовий стан в країні, скрутне матеріальне становище заявника, оскільки цивільним процесуальним законодавством України передбачено відстрочення виконання судового рішення, що не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови, суд вважає за можливе задовольнити частково заяву відстрочення виконання рішення суду.

Відстрочення виконання судового рішення на один рік з дня ухвалення такого рішення не завдасть істотних збитків банку, не створить занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника і не призведе до порушення балансу інтересів сторін кредитних правовідносин.

Реалізація боржником свого права на відстрочення виконання судового рішення не є підставою для висновку про зловживання процесуальними правами або про ухилення останнього від виконання судового рішення.

Керуючись ст. ст. 260, 261, 353, 354, 435 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про відстрочення виконання рішення суду задовольнити частково.

Відстрочити виконання рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 26 червня 2024 року, яке набрало законної сили 29 липня 2024 року, до 29 липня 2025 року.

В іншій частині заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: В.М. Світлицька