ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9108/23
провадження № 2/753/19/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гусак О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в цивільну справу за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів),

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва.

Подану позовну заяву обґрунтовано тим, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна з 14 вересня 2016 року до 15 липня 2020 року земельна ділянка з кадастровим номером :90:932:0001 належала на праві власності ОСОБА_1 27 березня 2020 року Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві отримав повідомлення про початок будівельних робіт № КВ 21 на земельній ділянці (кадастровий номер :90:932:0001), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Будівництво об`єкта розпочалось у 2020 році, ОСОБА_1 є замовником будівництва та на нього було покладено обов`язок до 10 квітня 2020 року звернутись до Департаменту економіки та інвестицій із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, проте, Відповідач знехтував вимогами законодавства та не подав відповідну заяву. Відповідно до вимог законодавства, замовники будівництва у 2020 році не звільняються від пайової участі на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, а навпаки встановлюють, що замовники, розпочавши роботи з будівництва/реконструкції, зобов`язані сплатити пайову участь грошовими коштами до введення об`єкта в експлуатацію. Невиконання вказаного імперативного обов`язку, встановленого нормативно - правовими актами, свідчить про безпідставне набуття грошових коштів, які повинні бути сплачені як пайовий внесок до бюджету м. Києва. Однак, відповідач ОСОБА_1 вказаний обов`язок не виконав. Таким чином, ОСОБА_1 , замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури м. Києва, отже зобов`язана повернути ці кошти на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України. Враховуючи вище зазначене, з моменту реєстрації 27 березня 2020 року Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомленням КВ 21 на виконання будівельних робіт житлового будинку по АДРЕСА_1 у замовника будівництва ОСОБА_1 виник обов`язок по сплати пайової участі. Одночасно з прийняттям об`єкта в експлуатацію забудовник стає власником забудованого об`єкта. 2 серпня 2021 рокуОСОБА_1 отримав вимогу № 050/18- 4271 про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва, проте, протягом встановленого строку до Департаменту економіки та інвестицій не звернувся та не надав належним чином завірені документи. Таким чином, ОСОБА_1 був обізнаний про обов`язок сплатити пайовий внесок та свідомо ухиляється від його виконання. В подальшому Департамент економіки та інвестицій направляв вимоги № 050/08-3408 від 16 листопада 2022 року та № 050/08-731 від 23 лютого 2023 року, в яких вимагав підписати розрахунки і повернути в Департамент економіки та інвестицій для реєстрації із відповідним зверненням в термін не більше 5 робочих днів з дня ознайомлення. Станом на 31 травня 2023 року до Департаменту економіки та інвестицій від ОСОБА_1 жодні заяви про визначення розміру пайової участі, жодні звернення та відповіді на вищезазначені вимоги до Департаменту економіки та інвестицій не надходили. На підставі викладеного, позивач просить стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача безпідставно набуті грошові кошти в сумі 234 503,96 грн. на бюджетний рахунок бюджету розвитку спеціального фонду міського бюджету за вказаними у позовній заяві реквізитами та стягнути судові витрати.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15 червня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

7 травня 2024 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява від представника позивача адвоката Вітра В.М. із запереченням проти розгляду цивільної справи у порядку спрощеного позовного провадження, в якій він просив розглядати справу у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10 червня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

14 травня 2024 року до суду від представника відповідача адвоката Самбур М.М. надійшов відзив на позовну заяву, в яких вона заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, щопозивач до позовної заяви не надав доказів того, у відповідності до якої норми договору позивач повинен сплатити кошти пайової участі будівництва свого садибного будинку; усі вимоги та розрахунки позивача, долучені, як докази, до позовної дати, без дати, а також відсутнє підтвердження ознайомлення або ж отримання відповідачем таких розрахунків та вимог; 17 жовтня 2019 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким, скасовано пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. повідомлення відповідачем позивачу про початок виконання будівництва подано 27 березня 2020 року, між позивачем та відповідачем взагалі не існувало договору, який визначений КМДА, про пайову участь. Відповідач на час розгляду спору не володіє будинком і не є власником.

20 травня 2024 року до суду надійшла відповідь на відзив, в якому представник позивача зазначав про те, що предметом позову є стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України, а не примусове укладання договору або стягнення коштів відповідно до умов договору. За інформацією з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення 2 серпня 2021 року ОСОБА_1 отримав вимогу № 050/18-4271 від 19 липня 2021 року, 27 березня 2021 року саме Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, що є окремою юридичною особою, отримано та зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт № КВ 21 на земельній ділянці (кадастровий номер :90:932:0001), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Посилаючись на наведене, просив задовольнити позовні вимоги.

Дослідивши матеріали справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), вирішуючи справу, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна власником земельної ділянки з кадастровим номером з кадастровим номером :90:932:0001 за адресою: АДРЕСА_1 був відповідач ОСОБА_1

27 березня 2020 року Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві отримав повідомлення про початок будівельних робіт № КВ 21 на земельній ділянці (кадастровий номер :90:932:0001), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно письмових матеріалів справи, 1 червня 2020 року Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта

Відповідно до вказаної декларації дата подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт вказано - 1 червня 2020 року, реєстраційний № КВ21.

Згідно декларації місце розташування об`єкта будівництва - АДРЕСА_1 кадастровий № :90:932:0001.

Згідно декларації загальна площа житлового будинку становить 480,6 кв.м.

Відповідно до письмових матеріалів справи, відповідачу були направлені вимоги від 19 липня 2021 року, яку отримано 2 серпня 2021 року.

16 листопада 2022 року, 23 лютого 2023 року позивачем направлено вкотре вимоги про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Києва (а.с. 52-64).

Проте, вказані вимоги залишені без відповіді.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин, замовник будівництва, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту відповідно до ч. 3 ст. ст. 40 цього ж Закону полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію (ч. 5 ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», чинної на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ч. 9 ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, істотними умовами договору є: розмір пайової участі; строк (графік) сплати пайової участі; відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

З 1 січня 2020 року набули чинності норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» №132-IX від 20 вересня 2019 року (далі - Закон № 132-IX) (пункти 10-13), якими виключено статтю 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яка встановлювала обов`язок про укладення договору. Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132-IX від 20 вересня 2019 року встановлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту. Згідно з підпунктом 3 пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-IX, замовник будівництва протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Таким чином, починаючи з 1 січня 2020 року передбачений до цього статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язок замовників забудови земельної ділянки у населеному пункті щодо необхідності укладенні договору про пайову участь перестав існувати. Визначений Порядком обов`язок замовника будівництва сплати пайової участі у створенні і розвитку інфраструктури міста Києва узгоджується з імперативними приписами пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 132-IX, якими установлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту у визначеному Законом України № 132-IX розмірі та порядку. Передбачений «Прикінцевими та перехідними положеннями» Закону № 132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для:

- об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 1 січня 2020 року не були укладені;

- об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році. Аналіз зазначених норм та обставин дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає:

- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 1 січня 2020 року вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 1 січня 2020 року

- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Наведене свідчить про те, що норми абзацу першого та другого пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-IX не перебувають у взаємозв`язку та не є взаємодоповнюючими.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20 липня 2022 року у справі № 910/9548/21, від 13 грудня 2022 року у справі № 910/21307/21 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 грудня 2021 року у справі № 643/21744/19.

Рішенням Київської міської ради від 15 листопада 2016 року № 411/1415 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Києва, який визначає механізм залучення, розрахунку розмірів і використання коштів пайової участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Києва.

Відповідно до п. 3.1. розділу 3 Порядку пайова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету м. Києва, крім випадків передбачених Законом та цим Порядком.

Згідно п. 4.1 розділу 4 Порядку, замовник, який здійснює або має намір здійснити нове будівництво або реконструкцію об`єктів (у разі збільшення загальної площі об`єкта) зобов`язаний до прийняття об`єкта в експлуатацію взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Києва, крім випадків передбачених законодавством та цим Порядком.

Замовник зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва-реконструкції об`єкта звернутися до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва/реконструкції. Департамент протягом 15 робочих днів з дня отримання документів надає замовнику будівництва рахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва.

Згідно п. 4.3 розділу 4 Порядку кошти пайової участі сплачуються замовником в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва/реконструкції в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором про пайову участь. Прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію без сплати пайової участі в повному обсязі не звільняє замовника від обов`язку її сплати.

Отже, обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.

Таким чином, враховуючи те, що 1 червня 2020 року Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта будівництва, проте на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта ОСОБА_1 не уклав договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Києва, суд приходить до висновку, що у позивача виникає право вимагати стягнення коштів на підставі статті 1212 ЦК України.

Зазначене узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду викладений у постанові від 14 грудня 2021 року № 643/21744/19, провадження № 14-175цс21.

Щодо визначення розміру пайового внеску, який підлягає стягненню, суд виходить із наступного.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно із пунктом 2.1. розділу ІІ Порядку замовником є фізична або юридична особа, яка здійснює, має намір здійснити нове будівництво або реконструкцію об`єктів (будинків, будівель, споруд, їх комплексів або частин).

Відповідно до підпункту 5.1.1 розділу V Порядку підставою для розрахунку розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є звернення замовника до Департаменту про укладання договору про пайову участь. Таке звернення подається щодо кожного об`єкта будівництва окремо.

Згідно із підпунктом 5.1.9. розділу V Порядку, розрахунок розміру пайової участі здійснюється відповідно до методики розрахунку пайової участі, визначеної в розділі VI цього Порядку.

Відповідно до підпункту 6.4.3. пункту 6.4 розділу VI Порядку для індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків з господарськими будівлями:

РПУ = Sоб`єкта х Nінд х 2 %, де:

РПУ - розмір пайової участі об`єкта (грн);

Sоб`єкта - загальна площа (крім загальної площі приміщень, визначених в пункті 4.2 цього Порядку) об`єкта будівництва або додатково створені площі в результаті реконструкції (кв. м);

Nінд - норматив одиниці створеної потужності для індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків з господарськими будівлями, який дорівнює опосередкованій вартості спорудження 1 кв. м будинків садибного типу з госпбудівлями, яка визначена Міністерством розвитку громад та територій України в установленому порядку і діє на дату здійснення розрахунку (грн / кв. м).

Об`єктом за даним розрахунком є будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку, загальною площею 480,60 кв. м

Об`єкт

Площа*, кв. м

Норматив**, грн

Ставка, %

Розрахункова сума, грн

Загальна площа житлового будинку, в т.ч.

480,60

Загальна площа, що підлягає сплаті

480,60

24 397

2

234 503,96

Всього розмір пайового внеску

234 503,96

Отже, за розрахунком загальна сума пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, яку ОСОБА_1 зобов`язана сплатити, становить 234 503, 96 грн (без ПДВ).

Враховуючи зміст ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 4, 10, 133, 141, 259, 263, 265, 268, 352, 354 ЦПК України, ст. 1212 ЦК України суд,

у х в а л и в:

позовні вимоги Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів), задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) пайовий внесок у сумі 234 503,96 грн на бюджетний рахунок бюджетного розвитку спеціального фонду міського бюджету: отримувач - ГУК у м. Києві, ЄДРПОУ - 37993783, код доходів 24170000, рахунок IBAN:UA0026001, банк одержувача Казначейство України (ЕАП).

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) витрати зі сплати судового збору у розмірі 2814,05 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Гусак О.С.