Провадження № 2/635/4653/2024
У Х В А Л А

11 жовтня 2024 року суддя Харківського районного суду Харківської області Лук`яненко С.А.., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ільченко Дмитро Олегович, до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна, набутого у шлюбі,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ільченко Д.О. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить здійснити поділ спільного сумісного майна подружжя, визнавши за ним право власності на:

- житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , придбаний 20.06.2013 року загальною площею 125,5 кв.м., житловою площею 68,3 км.м., у складі: житловий будинок літ. «А-2» та надвірні будівлі при ньому: гараж літ. «Б», місцева очисна споруда літ. «В», огорожа літ. «№1-3», колонка літ. «К», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1;

- земельну ділянку площею 0,115 га, кадастровий номер :00:019:0051 за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 1;

- автомобіль AUDI A6 VIN НОМЕР_1 1998 року випуску.

Під час вивчення матеріалів зазначеної позовної заяви судом встановлено її невідповідність вимогам п. 3, 5 ч. 3 ст.175 ЦПК України, а саме позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. п. 22-24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановити обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясувати джерело і час його придбання. Поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 Сімейного Кодексу України та ст. 372 ЦК України. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб (ч. 4 ст. 65 СК).

Згідно з п. 9 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Враховуючи, що предметом даного позову є вимоги про поділ майна, ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартості майна у відповідності до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". При цьому позовна заява повинна містити не лише загальну ціну позову, а й відомості про вартість кожного із заявленого до поділу об`єкта нерухомого майна.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звертається до суду із позовом майнового характеру, в якому просить поділити спільне сумісне майно, набуте у шлюбі, та визнати за ним право власності на житловий будинок , земельну ділянку та автомобіль, тобто позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до вимог п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, яка у відповідності до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358

У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року (№ 358) оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», хоча б за однією із спеціалізацій у межах напрямку «1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму «2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності».

На обґрунтування зазначеної вартості майна позивач вказав, що спірний житловий будинок та земельну ділянку було придбано у 2013 році за 510300,00 гривень, на підтвердження чого надав копію договору купівлі-продажу від 24 червня 2013 року, згідно якого спірний будинок та земельну ділянку було придбано за 510300,00 гривень, а згідно експертної грошової оцінки вартість земельної ділянки складає 49250,00, згідно звіту виданого ТОВ «Агро-Грант» 15.06.2013 року, а ринкова вартість житлового будинку складає 387300, згідно звіту, виданого ТОВ «ТСТ «Експерт» від 11.06.2013 року.

Отже, актуальна вартість спірного майна в матеріалах справи відображення не має, відсутні належні докази на підтвердження дійсної вартості спірного житлового будинку та земельної ділянки, які б відповідали вищевказаним вимогам закону.

Крім того позивач зазначає про набуття в період шлюбу автомобіля AUDI A6 VIN НОМЕР_1 1998 року випуску, номерний знак НОМЕР_2 , який був зареєстрований за відповідачем, в той час будь-які доказі придбання даного автомобіля, його вартість і реєстрації права власності за відповідачем відсутні.

Позивач, звертаючись до суду із вимогою про поділ спільного сумісного майна, набутого у шлюбі, зазначає ціну позову 565000 гривень, яку він визначив за його твердженнями за своїм суб`єктивним прорахунком.

В той час суддя зазначає, що, як зазначалося вище, оцінка об`єкта здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

При цьому суд зауважує, що до обставини щодо визначення ціни позову застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається, отже позивачу необхідно надати до суду докази щодо вартості спірного майна.

У зв`язку з відсутністю вищевказаних даних, а також, оскільки позивачем не зазначено про те, що на день подання позову неможливо встановити його точну ціну, із зазначенням поважності причин неможливості проведення оцінки спірного майна саме на час подання позову до суду, суд позбавлений можливості попередньо визначити розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру та встановити, чи у повному обсязі позивачем сплачений судовий збір згідно квитанції №RZ59-YYRB-39KE від 25.09.2024 року за подання вищевказаного позову.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ільченко Дмитро Олегович, до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна, набутого у шлюбі - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя С.А.Лук`яненко