Справа № 216/1502/16-ц
Провадження 2-п/216/11/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

в складі головуючого судді - Бутенко М. В.

за участю:

секретар судового засідання - Кравець А.С.

без участі сторін та без застосування технічного запису

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Кривому Розі заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Бурлаченка С.Ю. про перегляд заочного рішення суду, -

В С Т А Н О В И В :

12.12.2023 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Бурлаченко С.Ю. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 29.11.2021 року по справі № 216/1502/16 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» правонаступника Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором.

Ухвалою суду від 14.12.2023 року заяву було залишено без руху.

18.12.2023 року представником позивача були усунуті недоліки заяви (сплачено судовий збір).

Заяву стороною відповідача мотивовано наступним: 29.11.2021 року Центрально-Міським районним судом міста Кривого Рогу винесено заочне рішення по справі №216/1502/16-ц за позовом ТОВ «ФК «Довіра та гарантія» (яке є правонаступником ПАТ КБ «Правекс-Банк») до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Вказаним рішенням суду позовні вимоги задоволено повністю, загалом стягнуто 26320,18 доларів США заборгованості та 8293,21 гривень судового збору.

З рішенням суду відповідач повністю не згоден, вважає його таким, що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

По-перше, про розгляд даної справи, відповідач взагалі не знав. На даний час він вже більше року перебуває на військовій службі у ЗСУ і не має можливості вчасно отримувати пошту, що йому приходить. Натомість, приблизно тиждень-два тому на його адресу надійшла постанова про відкриття виконавчого провадження. Звернувшись за консультацією до адвоката, відповідачу стало відомо про наявність судового рішення.

Ознайомившись з матеріалами справи стало відомо, що розгляд даної справи проводився за відсутності відповідача.

Відповідно до п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року „Про застосування цорм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, перевіряючи явку в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, суд установлює, чи повідомлені ті, хто не з`явився, про час і місце судового засідання з дотриманням вимог закону, чи вручені особам, які беруть участь у справі, судові повістки в строк, визначений частиною четвертою статті 128 ЦПК України.

Підтвердженням факту повідомлення належним чином осіб, які беруть участь у справі про час і місце судове засідання є вручення судової повістки особам, які беруть участь у справі у строк та порядок, визначені ст. 128 ЦПК України.

Неповідомлення Відповідача у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило мене передбачених ч. 1 ст. 43 ЦПК України прав, зокрема надати суду свої пояснення та докази, які мають істотне значення для вирішення справи, а також передбаченого ч. 1 ст. 178 ЦПК України права подати суду відзив, в якому викладає заперечення проти позову, що призвело до ухвалення судом неправильного рішення.

Крім того, у зв`язку з тим, що сторона відповідача не змогли взяти участь особисто, чи через представника у судовому розгляді, вони не змогли скористатися правами, що надані їм ст.ст. 58, 6.0 Цивільного процесуального кодексу, а саме сторона по справі має право брати участь, в тому числі через свого представника, права яких передбачені ст. 60 ЦПК України.

Проведення заочного розгляду справи можливе лише у разі наявності умов, визначених у ст. 280 ЦПК. Законодавець встановив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідач зазначає, що жодного листа про виклик до суду він не отримував, тим паче за них не розписувався. З такого постає, що відповідач жодним чином не був обізнаний про розгляд даної справи.

На підставі ст. 280 ЦПК суд до постановлення ухвали про заочний розгляд справи обов`язково повинен перевірити факт повідомлення відповідача належним чином про час і місце судового засідання.

Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи повинно проводитися відповідно до вимог статей 128130 ЦПК. При цьому в матеріалах справи повинні бути належні докази такого повідомлення. Якщо відповідні докази відсутні, то відповідач не може вважатися повідомленим належним чином, і підстав для заочного розгляду справи не існує.

Таким чином судом були допущені порушення процесуальних прав відповідача на захист власних інтересів, а саме у відповідності із ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України «цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи».

По-друге, відповідно до ст. 263 ЦПК України, «Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.»

Згідно зі ст. 264 ЦПК України, ..«Під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання:

1) чи мали місце обставини, якими ґрунтувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності, тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження;

3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин;

4) яка правова норма підлягає для застосування до цих правовідносин;» та ін.

Задовольняючи вимоги позивача, судом було відступлено від норми Конституції України, щодо порушення прав людини і громадянина, а також від норми ст. 61 Конституції України, та полягає у наступному:

Відповідно до тексту рішення суду сума стягненої заборгованості складається з наступних сум: 6783,00 доларів США - заборгованість за кредитом, 9537,18 доларів США - заборгованість по відсоткам.

З розмірами та розрахунками, даної заборгованості, відповідач не згоден взагалі.

В даному випадку сума відсотків складає більше половини суми заборгованості по тілу кредиту. Вважає даний факт призведе не до відшкодування реально завданої банку шкоди, а до отримання ним надприбутків за рахунок відповідача.

Такого висновку дійшов Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ у справі №755/20081/15 від 26.06.2017 року, надавши правовий висновок, щодо застосування принципів розумності та справедливості при стягнення відсотків та штрафних санкцій.

Свавілля в діях позивача, та неправильне застосування судом норм права, призвело до грубих порушень та негативних наслідків для мене як споживача та громадянина, в цілому.

Таким чином, зважаючи на вказане, дана справа розглянута з порушенням норм законодавства, що призвело до винесення незаконного та несправедливого рішення суду.

Крім того, із-за того, що відповідач не був присутнім у судовому засіданні, він не зміг заявити суду клопотання про застосування судом строків позовної давності, які позивачем завідомо були пропущені.

Розрахунок, наданий позивачем не дає однозначної можливості визначити, періоди, коли платежі вносились, а коли відповідач припинив сплату кредиту.

Зважаючи на умови кредитного договору - п. 4.4., відповідач мав сплачувати кредит рівними частками по 234,00 дол. щомісячно. Таким чином, можна зробити обґрунтований висновок, що заборгованість виникла приблизно з грудня 2008 р. на підставі наступного розрахунку: (19591,00 дол. (сума кредиту) - 16783,00 дол. (залишок/борг по тілу кредиту) ) /234 дол. (сума щомісячного платежу) =12 (місячних платежів)

Даний розрахунок підтверджує, що відповідачем були здійснені проплати по кредиту лише на протязі першого року дії договору.

Таким чином, зважаючи на те, що позов до суду позивачем подано лише у 2016 році, ним було завідомо пропущено строки позовної давності.

По-третє, у співвідповідача по справі - ОСОБА_2 , є копія позову з додатками (копія позову додається до даної заяви) щодо того ж предмету спору між тими ж сторонами, коли позивач звертався до суду ще у 2010 році. Крім цього, у неї також збереглась копія ухвали суду від 10.05.2011 р.?

З даного приводу інформація за давністю, як відповідач розуміє, у Єдиному державному реєстрі судових рішень та на сайті Судова влада України відсутня. Однак зважаючи на вказане, можна також зробити висновок про те, що у 2010 році, або пізніше судом вже могло бути винесено відповідне рішення про стягнення коштів. Дана обставина позивачем від суду прихована, а судом, відповідно, не вивчалась, оскільки відповідно до норм ЦПК (незалежно від його редакції) не допускається винесення кількох рішень по одному й тому ж предмету спору.

Відповідно до cт. 284 ЦПК України, «заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом двадцяти днів з дня отримання його копії».

Враховуючи вищезазначене та керуючись ЦПК України, просить суд переглянути заочне рішення Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу по цивільній справі №216/1502/16-ц від 29.11.2021 року, скасувати дане заочне рішення та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

В судове засідання сторони по справі не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином. Представником сторони позивача до суду направлялися заяви про розгляд заяви про перегляд заочного рішення суду за відс4утності їх представника, просять суд відмовити у задоволенні заяви.

Згідно ст. 284 ЦПК України, передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному рішенню повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Згідно з ч. 1ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч 1. ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В контексті даної статті наявність однієї з підстав, зазначених у частині ч.1 статті 288 ЦПК України не спричиняє скасування заочного рішення. Лише у своєї сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення. Наявність лише однієї з них не приносить відповідачеві позитивного результату, внаслідок чого він зберігає можливість оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Вивчивши матеріали цивільної справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, заперечення на заяву про перегляд заочного рішення суду, враховуючи викладені обставини, судом не встановлені підстави для скасування заочного рішення.

Аналізуючи викладене, суд дійшов висновку, що наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, а при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, оскільки заочне рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29.11.2021 року по справі № 216/1502/16-ц, пров. 2/216/71/21, ухвалено із дотриманням вимог матеріального та процесуального законодавства.

Керуючись ст.ст. 260, 286, 287, 288 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Бурлаченка С.Ю. про перегляд заочного рішення суд від 29.11.2021 року по справі № 216/1502/16-ц, пров. 2/216/71/21, за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» правонаступника Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитним договором.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявникові, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: М.В. БУТЕНКО