08.10.2024 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 554/3331/24
Провадження № 2/533/152/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

08 жовтня 2024 року селище Козельщина

Козельщинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді - Козир В.П.,

за участю:

секретаря судового засідання - Заворотної К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

01.04.2024 позивач Акціонерне товариство «СЕНС БАНК» звернувся до Октябрського районного суду м. Полтави зі позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у якій позивач просив суд:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором № 630714939 у розмірі 52500,21 грн;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» суму сплаченого судового збору.

Ухвалою Октябрського районного суду міста Полтави від 03 квітня 2024 року цивільну справу передано за територіальною підсудністю на розгляд до Козельщинського районного суду Полтавської області (а.с. 39).

06 травня 2024 року справа надійшла до Козельщинського районного суду Полтавської області.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 травня 2024 справу розподілено головуючій судді Козир В.П (а.с. 44).

Ухвалою суду від 07 травня 2024 року позовну заяву АТ «Сенс Банк» залишено без руху та надано позивачу строк для усунення виявлених судом недоліків (а.с. 45-47).

21 травня 2024 року представник позивача через систему «Електронний суд» на виконання вимог ухвали направив суду копії доказів, що додавалися до позовної заяви. Доказів направлення доданих до позовної документів відповідачеві не надав (а.с. 50-70).

Ухвалою суду від 22 травня 2024 року позовну заяву АТ «Сенс Банк» повторно залишено без руху та надано позивачу строк для усунення виявлених судом недоліків (а.с. 71-72).

30 травня 2024 року представник позивача усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом (а.с. 74-82).

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 04 червня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у цивільній справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, судове засідання призначено на 02 липня 2024 року (а.с. 83-85).

01 липня 2024 року від представника позивача - адвоката Рудницького Ю.І. надійшла заява, якій він просив позовні вимоги задовільнити в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував та проведення судового засідання без участі представника позивача (а.с.89-91).

Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 02 липня 2024 року витребувано від позивача Акціонерного товариства «Сенс Банк» для огляду судовому засіданні у строк 20 днів з дня отримання ухвали оригінали таких доказів: «Оферта на укладення Угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії», «Акцепт пропозиції на укладення Угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії», «Угода про використання аналогу власноручного підпису», «Акцепт на укладення договору про використання факсимільного відтворення аналогу власноручного підпису…», «Анкета-заява про акцепт Публічної пропозиції ПАТ «Альфа-Банк» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичної особи в ПАТ «Альфа-банк», «Паспорт споживчого кредиту», що укладені між АТ «Сенс Банк» та ОСОБА_1 (а.с.97-99).

Акціонерне товариство «Сенс Банк» ухвалу суду від 02.07.2024 не виконало, оригінали витребуваних для огляду доказів не надало, про причини ненадання витребуваних судом доказів не повідомило.

Натомість представником позивача адвокатом Рудницьким Ю.Г. 23.08.2024 подано повторно заяву про підтримання позовних вимог, розгляд справи за відсутності представника позивача та відсутність заперечень проти заочного розгляду справи (а.с. 108).

Ухвалоюсуду від 28 серпня 2024 року повторно витребувано від позивача Акціонерного товариства «Сенс Банк» для огляду у судовому засіданні оригінали таких доказів: «Оферта на укладення Угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії», «Акцепт пропозиції на укладення Угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії», «Угода про використання аналогу власноручного підпису», «Акцепт на укладення договору про використання факсимільного відтворення аналогу власноручного підпису…», «Анкета-заява про акцепт Публічної пропозиції ПАТ «Альфа-Банк» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичної особи в ПАТ «Альфа-банк», «Паспорт споживчого кредиту», що укладені між АТ «Сенс Банк» та ОСОБА_1 (а.с. 114-115).

Акціонерне товариство «Сенс Банк» ухвалу суду від 28.08.2024 не виконало, оригінали витребуваних для огляду доказів не надало, про причини ненадання витребуваних судом доказів не повідомило.

04.10.2024 надійшла заява від представника позивача - адвоката Рудницького Юлія Ігоровича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (а.с.123-124), яка задоволена ухвалою суду від 07.10.2024 (а.с.129-130).

Однак представник позивача адвокат Рудницький Ю.І. у судове засідання у режимі відеоконференцзв`язку не з`явився, на зв`язок не вийшов, про причини неявки не повідомив, будь-яких додаткових заяв, клопотань не подавав. Був належним чином повідомлений про місце, дату та час судового засідання.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання 08 жовтня 2024 року не з`явився, причини неявки у судове засідання не повідомив, заяв, клопотань та відзив на позовну заяву до суду не подавав. У розумінні п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України відповідач уважається належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду (а.с. 95, 104-107).

Вирішуючи питання щодо подальшого руху справи та її розгляду суд дійшов таких висновків.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК передбачено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 10 ст. 84 ЦПК України, у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є неподання позивачем витребуваних судом доказів, що унеможливлює подальший розгляд позовної заяви.

Відтак положення пункту 9 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про витребування доказів від позивача.

У даній справі суд установив, що позивач ніяк не відреагував та не виконав ухвалу суду про витребування доказів від 02.07.2024 та ухвалу суду про повторне витребування доказів від 28.08.2024.

Суд витребовував оригінали доказів від позивача, оскільки копії таких доказів, що були надані позивачем та містяться у матеріалах справи, є копіями неналежної якості, що унеможливлювало встановлення змісту документів та обставин, на яких грунтуються позовні вимоги. Суд фактично позбавлений можливості розглянути справу по суті на підставі тих доказів, що надані позивачем.

Про витребування судом від позивача доказів, позивач належним чином повідомлений, про що свідчать матеріали справи, а саме: довідки про доставку ухвал до електронного кабінету позивача та його представника (а.с. 102, 103, 116, 117).

Суд урахував, що позивач був належним чином повідомлений про вимогу суду надати докази, перелічені в ухвалі, шляхом направлення ухвал в «Електронний кабінет» через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему у порядку, визначеному ч. 5 ст. 14, ч. 6 ст. 128 ЦПК України.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Отже, оскільки позивач не подав докази та не вказав причини неподання витребуваних ухвалою суду доказів, які необхідні для правильного, всебічного та об`єктивного вирішення спору, суд вбачає законні підстави для залишення позовної заяви без розгляду, що не позбавляє права позивача звернутися до суду за захистом своїх прав повторно. Підстав для розгляду справи по суті та відмови у задоволенні позовних вимог суд не вбачає, оскільки наявність доказів, що витребовувалися судом, або їх відсутність має принципове значення, а з`ясування цих обставин є необхідним для правильного вирішення спору по суті. Проте пасивна поведінка позивача позбавляє суд можливості всебічно та повно розглянути справу у межах строків, встановлених процесуальним законом.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись ст. 12, 13, 43, 44, п. 9 ч. 1 ст. 257, 263-265, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд.

Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 08.10.2024.

Суддя В.П. Козир