Номер провадження 2/754/4697/24
Справа №754/9730/24
РІШЕННЯ

Іменем України

08 листопада 2024 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Улезка О.О.

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_2

до Київської міської ради

про визначення додаткового строку на прийняття спадщини

У С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивачів

1.30 червня 2024 року засобами поштового зв`язку адвокат Демченко І.П., який діє в інтересах ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом до Київської міської ради. Позивач просить визначити йому додатковий строк три місяця для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 14.01.2022, посвідчений приватним нотаріусом Анісковою H.A., зареєстрованого в Спадковому реєстрі № 68980834 після смерті рідної тітки - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2.Позов мотивований тим, що пропуск строку для прийняття спадщини стався з поважних причин, а саме: через військову агресію та у зв`язку з необізнаністю про складення заповіту. Позивач дізнався про його наявність випадково, знайшов у медичних документах матері, яка є рідної сестрою спадкодавиці. Мати не повідомила про заповіт, оскільки тяжко хворіє. Позивач також зазначає про відсутність у нього необхідних документів, що підтверджували б родинні відносини з спадкоємцем, і що їх пошук не дав результату.

Стислий виклад позиції відповідача

3.Відповідач подав відзив позов, заперечень щодо позову не висловив, процитувавши норми ЦК України, що регулюють спадкові відносини, просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

4.14 січня 2022 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , склала заповіт, заповіла позивачу належну на праві власності квартиру АДРЕСА_1 . Заповіт зареєстровано в реєстрі № 23, посвідчено приватним нотаріусом Анісковою Н.А.

5.24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

6.15 березня 2022 року ОСОБА_3 , перебуваючи в окупації у селі Калинівка, померла.

7.29 квітня 2022 року було видано свідоцтво про смерть № НОМЕР_1 серія 1-БК.

8.03 травня 2022 року вона була похована, організацією поховання займався позивач (довідка селищної ради № 53 від 03.05.2022).

9.Позивач не знав про наявність заповіту на його ім`я до березня 2024 року, коли в медичних документах матері знайшов заповіт ОСОБА_3 .

10.12 березня 2024 нотаріус видала позивачу довідку-роз`яснення, повідомила, що строк для прийняття спадщини становить 6 місяців, тому рекомендувала звернутися до суду.

11.Позивач, спадкоємець за заповітом, є одночасно і спадкоємцем за законом.

12.Спадкодавець - ОСОБА_3 є рідною сестрою ОСОБА_5 , 15.04.1942 (відповідь № 53893/8.1-24 від 04.10.2024 щодо зміни прізвища з " ОСОБА_5 " на " ОСОБА_5 " внаслідок укладення шлюбу; їхні батьки - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (витяг з Державного реєстру № 9 від 29.03.2024; відповідь ДМС України № 6.1-107/12/6-24 від 21.08.2024). ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є матір`ю позивача ( свідоцтво про шлюб № НОМЕР_2 від 27.09.1960; свідоцтво про народження позивача серія НОМЕР_3 ). Позивач є племінником померлої.

13.Позивач не подавав заяву про прийняття спадщини, оскільки не мав документів, що підтверджують факт родинних відносин.

ОЦІНКА СУДУ

14.Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (частини перша та третя статті 1223 ЦК України).

15.За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

16.Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина перша та друга статті 1269 ЦК України).

17.Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

18.За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

19.Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

20.Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших.

21.З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших. Практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною.

22.Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2024 у справі № 686/5757/23 (№ в ЄДРСР 120396086) розглядала питання щодо надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що, як стверджує позивач, він не знав про складення спадкодавцем на його користь заповіту, і зробила такі висновки щодо тлумачення приписів частини першої статті 1269, частини першої статті 1270, частини третьої статті 1272 ЦК України, які враховуються судом згідно з частиною четвертою статті 263 ЦК України.

23.Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте така необізнаність повинна ототожнюватися з незнанням спадкоємцем про його право на спадкування загалом; в такому випадку особа з незалежних від неї причин не вчиняє юридично значущих дій, які пов`язані з набуттям нею певних прав, що випливають із спадкування (пункт 151 постанови від 26 червня 2024 у справі № 686/5757/23).

24.Обставини усвідомлення особою того, що вона має право на спадкування за законом, наприклад, на підставі своєї спорідненості із спадкодавцем у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування, та невчинення нею жодних активних дій з прийняття спадщини та щодо встановлення спадкової маси не можуть обґрунтовувати поважність причин пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, про існування якого особа не знала (пункт 152 постанови від 26 червня 2024 у справі № 686/5757/23).

25.Після закінчення строку, передбаченого ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини, право спадкоємця на прийняття / відмову від прийняття спадщини є реалізованим, а його результат не підлягає зміні у зв`язку з обставинами, які залежали від самого спадкоємця, до яких, зокрема, входить пасивна поведінка спадкоємця, який усвідомлює чи повинен усвідомлювати (на підставі своєї спорідненості із спадкодавцем та відсутністю спадкоємців попередньої черги, закликаних до спадкування) наявність у нього права на спадкування (пункт 153 постанови від 26 червня 2024 у справі № 686/5757/23.

26.З урахуванням конкретних обставин справи, що переглядається, висновує, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проте це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (пункт 154 постанови від 26 червня 2024 у справі № 686/5757/23).

27.Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (пункти 57, 58 постанови від 26 червня 2024 у справі № 686/5757/23).

28.За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (пункти 54, 55 постанови від 26 червня 2024 у справі № 686/5757/23).

Застосування норм права, висновків Верховного Суду до фактів встановлених судом

29.Суд, застосовуючи ці висновки, при вирішені питання щодо визначення позивачу додаткового строку, суд виходить з того, що:

(1)позивач не був обізнаний про наявність заповіту, але відповідно до конкретних обставин не є достатньою причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки заповіт не є єдиною підставою спадкування, і позивач мав висловити своє волевиявлення щодо спадкового майна;

(2)позивач є племінником спадкодавця, відноситься до п`ятої черги спадкування за законом, був обізнаний про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом. Він проживає з матір`ю, яка відноситься до спадкоємців другої черги за законом, вона не подавала заяву про прийняття спадщини, і він про це був обізнаний. За правила частини другої статті 1270 ЦК України строк для прийняття позивачем спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини, і з урахуванням пункту 20 "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України, підліковується, починаючи з 29 квітня 2022 року та спливає 01 березня 2023 року. Тому, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини до 01 березня 2023 року;

(3)відсутність документів, які б підтверджували родинні відносини, не може бути поважною причиною, оскільки для подання заяви такі документи не вимагаються. Нотаріус перевіряє документи, що підтверджують факт родинних відносин, при видачі свідоцтва про право на спадщину;

(4)хоча родинні стосунки самі по собі не є підставою для визначення додаткового строку, вони враховуються судом при оцінці добросовісності позивача, який знайшов та поховав тітку, та його інтересу до спадщини

30.За конкретних фактичних обставин цієї справи причини пропуск строку для прийняття спадщини суд оцінює з урахуванням того, що у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України в нашій державі з 24 лютого 2022 року діє воєнний стан, який безпосередньо вплинув на всі сфери життя, в тому числі й на відносини спадкування. Держава визнає, що існують об`єктивні проблеми, тому з метою дотримання прав громадян були прийняті постанова Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», Закон України 8 листопада 2023 року № 3450-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини».

31.Суд, оцінюючи всі обставини справи, а також враховуючи тривалу війну в Україні, яка призвела до значних ускладнень для громадян, зокрема, перешкоджала доступу до інформації та здійсненню необхідних дій, вливає на ментальний та психологічний стан вважає, що з урахуванням тривалості пропуску пропуску (1 рік), відсутності інших спадкоємців майна, труднощі, з якими стикнувся позивач через війну, яка призвела до значних ускладнень для громадян, зокрема, перешкоджала доступу до інформації та здійсненню необхідних дій, суд вважає, що за конкретних обставин справи надання додаткового строку для прийняття спадщини не є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням в інтереси територіальної громади. Навпаки, надання додаткового строку спадкоємцю за законом та за заповітом, про наявність якого він не знав, в надскладних умовах, що склались в країні, забезпечить справедливий баланс між реальним інтересами позивача, який є родичем спадкодавцем, та публічними інтересами.

32.Відмова у задоволенні позову призведе до несправедливого позбавлення позивача його спадкового майна. Тому, керуючись принципами верховенства права, справедливості та розумності, суд задовольняє позовні вимоги повністю.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул Хрещатик 36, код) про визнання додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити - ОСОБА_2 додатковий строк - три місяця для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 14.01.2022, посвідченого приватним нотаріусом Анісковою H.A., зареєстрованого в спадковому реєстрі № 68980834, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення було складено 08 листопада 2024 року.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО