Справа № 306/3166/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

при секретарі судових засідань Боті О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба в справах дітей Свалявської міської ради про позбавлення батьківських прав,

встановив:

Позивачка ОСОБА_3 звернулася до Свалявського районного суду із вищевказаним позовом до відповідача ОСОБА_2 , зазначивши третьою особою Службу в справах дітей Свалявської міської ради, в якому просить позбавити відповідача батьківських прав щодо малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

03.01.2024 суддею Свалявського районного суду Закарпатської області постановлено ухвалу, якою передано цивільну справу за вищевказаним позовом на розгляд до Ужгородського міькрайонного суду Закарпатської області.

07.02.2024 у справі за вказаним позовом відкрито провадження, постановлено розгляд справи проводити в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання.

В підготовче судове засідання, призначене двічі, позивачка не з`явилася.

23.04.2024 ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання, призначене шість разів, позивачка не з`явилася.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Аналогічне положення міститься в ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У постанові від 22 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №310/12817/13, вказав на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував у своїх рішеннях, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Враховуючи те, що позивачка на виклик суду не з`явилися повторно, про причини неявки суд не повідомляла, не ініціювала питання про відкладення судового слухання, суд приходить до висновку про втрату інтересу сторони позивача у підтриманні заявлених позовних вимог, а відтак розглядувана позовна заява підлягає залишення без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, 260-261, 353-355 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба в справах дітей Свалявської міської ради про позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги або розгляду справи апеляційним судом, якщо ухвалу не скасовано.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов