Унікальний номер справи 760/234/22
Головуючий у суді першої інстанції Н.М. Аксьонова
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л. Д. Поливач
У Х В А Л А

10 жовтня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Поливач Л. Д., перевірив виконання вимог статті 356 ЦПК України щодо форми і змісту апеляційної скарги Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шемлій Тетяни Валентинівни, поданої представником ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шемлій Тетяни Валентинівни про визнання дій та бездіяльності приватного нотаріуса незаконними та зобов`язання вчинити дії,

у с т а н о в и в :

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 03.11.2023 позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Не погоджуючись із рішенням суду Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шемлій Т.В., через свого представника ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на поважність причин пропуску такого строку, оскільки рішення суду відповідачу надіслано не було.

Суд, розглянув клопотання Приватного нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шемлій Т.В., подане представником ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03 листопада 2023 року, та дійшов таких висновків.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Як вбачається із матеріалів справи, 03.11.2023 за відсутності учасників справи судом ухвалено рішення. Відтак тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду від 03.11.2023 слід відраховувати саме з дати його прийняття. Таким чином останнім днем на подачу апеляційної скарги на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03 листопада 2023 року у визначений ч. 1 ст. 354 ЦПК Українистрок було 04.12.2023.

Разом з тим, апеляційну скаргу на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03 листопада 2023 року, подано відповідачем 01.08.2024 тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Суд приймає до уваги пояснення викладені у апеляційній скарзі, де зазначено, що 23.05.2024 на електронну адресу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шемлій Т.В. було надіслано рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03.11.2023 з незрозумілої електронної адреси та станом на 23.05.2024 в Єдиному реєстрі судових рішень воно було відсутнє.

Судом встановлено, що згідно відомостей ЄДРСР рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03.11.2023 надіслано до реєстру 22.05.2024, загальний доступ до якого було надано 27.05.2024.

Також із матеріалів справи вбачається, що копія рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03.11.2023 дійсно направлялася судом Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Шемлій Т.В. на офіційну електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 та доставлена адресату 23.05.2024 (а.с.119), що вважається належним врученням судового рішення відповідачу.

З урахуванням наведеного суд вважає, що копія рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03.11.2023 у цій справі вручена Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Шемлій Т.В. саме 23.05.2024, а тому остання повинна була подати апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його вручення, тобто до 24.06.2024. Проте апеляційну скаргу відповідачем подано до апеляційного суду 01.08.2024, через підсистему «Електронний суд», тобто із пропуском строку, визначеного положеннями статті 354 ЦПК України. У апеляційній скарзі особа, яка її подала порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03.11.2023 та як на поважну причину пропуску такого строку посилається на те, що оскаржуване рішення суду відповідачу вручено не було. Однак зазначене повністю спростовуються встановленими вище обставинами.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування причин поважності пропуску цього строку та зазначення доказів на підтвердження таких причин.

Поважними причинами пропуску процесуального строку вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення скарги стає неможливим або утрудненим, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, що не залежать від волі особи.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Саме на скаржника покладено обов`язок доведення наявності в нього об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження судового рішення.

З огляду на встановлені обставини, суд приходить до висновку, що причини пропуску скаржником строку на апеляційне оскарження рішення суду, зазначені в заяві про поновлення такого строку, не можуть бути визнані судом поважними.

Поновлення пропущенного процесуального строку є правом суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenkov. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyyv. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsyav. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішенняпитання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагаєтьсявказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки, апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, а підстави пропуску, вказані апелянтом в клопотанні про поновлення, визнані судом неповажними, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для подачі особою, яка подала апеляційну скаргу, належних доказів та заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03.11.2023.

Крім того, до апеляційної скарги не додано документів на підтвердження сплати судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається, особою, яка подала апеляційну скаргу не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду, до апеляційної скарги не додано документів на підтвердження сплати судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті у розмірі 4 086,00 грн (2 724,00 х 150%) за наступними реквізитами: Отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0026010, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Особі, яка подала апеляційну скаргу слід надати Київському апеляційному суду документ про сплату судового збору у вказаному розмірі та на зазначені реквізити.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, а саме суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки останньої.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а особі, яка подала апеляційну скаргу надається строк для подачі заяви про поновлення строку протягом десяти днів з дня вручення ухвали апеляційного суду з зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду та для усунення інших недоліків зазначених в даній ухвалі, протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду.

Керуючись статтями 354, 356, 357 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шемлій Тетяни Валентинівни, подану представником ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 03 листопада 2023 року, залишити без руху, надавши особі, яка подала апеляційну скаргу, строк для подачі заяви, в якій вказати інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду та для усунення інших недоліків зазначених в даній ухвалі, протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду.

Роз`яснити, якщо заяву із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду не буде подано особою у зазначений строк або вказані нею підстави будуть визнані неповажними, їй буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження, а у разі не усунення інших зазначених в ухвалі недоліків апеляційна скарга буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді Л. Д. Поливач