У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю секретаря судового засідання Білоус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року позивач звернувся до суду із вказаною позовною заявою, яку ухвалою суду від 03.09.2024 було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу - відповіді на відзив.

21.10.2024 представник відповідачки адвокат Бережна Я.С. подала до суду відзив на позовну заяву, в якому заявила клопотання про надання сторонам строку для примирення терміном шість місяців.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вирішуючи, у відповідності до ст. 111 СК України, необхідність вжиття заходів щодо примирення подружжя, суд враховує, що закріплена у цій статті норма є диспозитивною, оскільки суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства. Тобто, у випадку виявлення обставин або фактів, під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення.

Крім того, суд виходить з пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», яка визначає, що вжиття заходів щодо примирення подружжя є можливістю суду, а не його обов`язком та вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові КЦС ВС від 11.06.2019 №605/434/18 (61-3235св19).

Як встановлено судом, відповідач ОСОБА_2 виявила бажання зберегти сім`ю.

Крім того, наявними матеріалами справи підтверджується, що від шлюбу у сторін є двоє дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Із урахуванням наведеного, суд вважає за необхідне частково задовольнити клопотання представника відповідачки та надати сторонам строк на примирення тривалістю три місяці.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Керуючись ст.ст. 247, 251, 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Бережної Ярослави Степанівни про надання сторонам строку на примирення задовольнити частково.

Надати сторонам у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу строк для примирення терміном три місяці.

Зупинити провадження у даній справі у зв`язку із наданням строку на примирення тривалістю три місяці.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО.О. Ковбасюк