Справа № 347/1338/24
Провадження № 2-о/347/77/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

13 червня 2024 року м.Косів

Суддя Косівського районного суду Івано-Франківської області Кіцула Ю.С. перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Косівська міська рада Косівського району Івано-Франківської області про встановлення факту родинних,

в с т а н о в и л а :

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Тинкалюк Д.В. звернувся до Косівського районного суду Івано-Франківської області із зазначеною заявою, в якій просив встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка є його мамою. Заява обґрунтована тим, що у його свідоцтві про народження, серії НОМЕР_1 , виданого 07.06.2024 року Косівським відділом ДРАЦ у Косівському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції за актовим записом № 87 його мамою записана ОСОБА_2 . Водночас, відноповідно до копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 від 6 травня 1997 року, мати заявника зазначена як ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак перевіривши подану заяву, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Перевіривши вищезазначену заяву ОСОБА_1 та додані до неї матеріали, суддя доходить до такого висновку.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Вимоги щодо форми та змісту заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. 318 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів (ч. 2 ст. 318 ЦПК України).

Згідно з роз`ясненнями, які містяться у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати у тому числі і загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви. Якщо в заяві не зазначено, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Такі роз`яснення не суперечать роз`ясненням, що містяться у п. 7 даної Постанови, а саме, що суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану, оскільки з`ясуванню цьому питанню у будь-якому разі має передувати звернення до відповідного органу із заявою про внесення змін до актового запису.

Більше того п. 2.15.9 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 96/5 від 12.01.2011, визначає, що висновок відділу державної реєстрації актів цивільного стану складається, якщо під час державної реєстрації акту цивільного стану були допущені помилки (перекручення, пропуск відомостей, окремих слів або граматичні помилки чи вказані неправильні відомості). На підставі висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану про виправлення помилок, доповнення запису відомостями тощо виправляються або доповнюються відповідні відомості в актових записах, які зазначено у висновку (п. 2.16.14. Правил).

Разом з тим, звертаючись до суду з даною заявою, ОСОБА_1 не зазначив, з яких причин неможливо внести відповідні зміни в його актовий запис про народження з метою вірного зазначення відомостей про його матір (вказавши « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_3 »), та не вказав про неможливість внесення таких змін. Натомість лише вказав, що на даний час виникла необхідність в оформленні відповідних нотаріальних правовстановлюючих документів. Оскільки в правовстановлюючому документі його мами зроблена описка, а саме в паспорті громадянина України записано її ім`я ОСОБА_3 , а тому в судовому порядку необхідно встановити, що ОСОБА_2 являється його мамою.

Однак при цьому суддя наголошує, що при виявленні помилки в паспорті громадянина України, потрібно звернутися до органу, який видав паспорт, а саме, до територіального підрозділу Державної міграційної служби, у письмовій формі подати заяву, описавши проблему та вказуючи вимогу виправити помилку, тобто вирішити це питання у позасудовому порядку.

Окрім того, до заяви не додано довідку про неможливість внесення таких виправлень в актовий запис про народження заявника. Докази того, що зверненню до суду з заявою про встановлення фактів родинних відносин передувало звернення заявника до відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану із відповідною заявою про внесення змін до актового запису, до заяви не додані.

Крім того, 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX.

З урахуванням внесених змін до процесуального закону, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до частини сьомої статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом (частина восьма статті 14 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У позовній заяві не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Як вбачається, заява подана та підписана адвокатом Тинкалюком Д.В. від імені заявника. При цьому в заяві зазначена електронна пошта адвоката. Однак в заяві не зазначено про наявність електронного кабінету адвоката, як і не зазначено ідентифікуючих даних (РНОКПП) для того, щоб суд зміг перевірити наявність електронного кабінету.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відтак, оскільки нормами ЦПК України не передбачено залишення без руху заяви, яка подана в порядку окремого провадження, в даному випадку підлягають застосуванню за аналогією положення ЦПК України щодо залишення без руху позовної заяви.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного заявнику слід виправити недоліки поданої заяви шляхом: зазначення обставин, які свідчать про неможливість іншим шляхом встановити факт родинних відносин між заявником та його матір`ю, а також надання доказів на підтвердження цих обставин, у тому числі надати довідку про неможливість внесення відповідних виправлень в актовий запис про народження заявника - у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням вищенаведеного, заяву необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ч. 1 ст. 185, ст. ст. 315, 318 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и л а :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Косівська міська рада Косівського району Івано-Франківської області про встановлення факту родинних відносин залишити без руху, надавши заявнику строк 10 днів з дня отримання ухвали для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Копію ухвали направити для відома та виконання заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.С. Кіцула