Справа № 369/2601/24
Провадження № 2/369/4187/24
РІШЕННЯ

Іменем України

27.09.2024 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Янченка А.В., за участі секретаря судового засідання Безкоровайної М.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу № 369/2601/24 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості співвласника багатоквартирного будинку,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2024 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за членськими та цільовими внесками.

Зазначении? позов мотивовании? тим, ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності, що видане на підставі рішення виконавчого комітету Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради № 340 від 25.06.2010 є власницею двокімнатної квартири за адреса: АДРЕСА_1 , загальною площею 61,2 м2, що підтверджується Інформацією з реєстру речових прав на нерухоме маи?но.

Відповідачка є співвласницею ОСББ «Брест-Литовське», тому на підставі Закону Украі?ни «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зобов`язана оплачувати за обслуговування і ремонт будинку, комунальні та інші послуги, проте ухиляється від і?х оплати, що призвело до виникнення заборгованості.

Позивач просить стягнути з відповідачки на свою користь заборгованість у загальному розмірі 29 010,59 грн. в тому числі: 28 053,81 грн. заборгованість співвласника за період 01.11.2022 по 31.12.2023; 529,34 грн - інфляційні втрати; 427,44 грн. 3 річні та стягнути з відповідачки судовий збір, сплачений позивачем за подання позову до суду.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 лютого 2024 відкрито провадження по справі; вирішено розглядати за правилами прощеного позовного провадження з викликом сторін.

Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження в справі, відповідачу копію позовної заяви з додатками.

Згідно наявних у матеріалах справи доказів, поштовий конверт повернувся до суду без вручення. На довідці про причини повернення/досилання стоять відмітки «повертається» та «за закінченням терміну зберігання».

Суд повторно направив ухвалу про відкриття провадження у справі на зареєстроване місце проживання відповідача.

Поштовий конверт повторно повернувся до суду без вручення. На довідці про причини повернення /досилання стоять відмітки «повертається» та «за закінченням терміну зберігання».

Частина 1 ст. 131 ЦПК України зобов`язує учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У постановах від 14.08.2020 року та від 13.01.2020 року у справі №910/22873/17 Верховний суд зазначав, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Суд також звертає увагу, що листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 (провадження № 61-11723св22).

Судом враховується рішення Конституційного суду України від 13.12.20211 року № 17-рп/2011 згідно яких у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином.

Суд зауважує, що наразі у суду відсутні можливості сповіщення відповідача за допомогою інших засобів зв`язку, а подальші додаткові дії щодо направлення виклику відповідачу до суду за місцем реєстрації призведуть лише до несвоєчасності розгляду справи.

Правом на подання відзиву у встановлений судом строк відповідач не скористалася, про наслідки ненадання учасником справи заяв по суті справи у встановлений судом строк була повідомлена в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Станом на дату розгляду справи на адресу суду клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні не подавалися.

Зважаючи на те, що ка належним чином повідомлена про розгляд справи, відзив на позовну заяву не подала, суд прийшов до висновку про можливість вирішення питання про стягнення заборгованості.

У судове засідання 27.09.2024 року учасники провадження не з`явилися, про дату час та місце судового розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду невідомі. При цьому, представник позивача ОСББ «Брест-Литовське» - Жорова Н. В. подала до суду заяву про проведення судового розгляду справи за відсутності представника позивача, де просила позов задовольнити.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку із неявкою сторін у судове засідання.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Згідно із статтею 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку. До компетенції загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку належить визначення розмірів платежів та внесків членів об`єднання.

За змістом статті 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання.

Частиною шостою статті 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду.

Згідно із частиною першою статті 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Відповідно до статті 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» з метою надання населенню, що проживає в багатоквартирних будинках, у яких створено об`єднання, пільг та субсидій для відшкодування витрат на оплату комунальних послуг визначається розмір внесків (платежів) на відповідні потреби, затверджений загальними зборами об`єднання, але не більше найвищого у відповідному населеному пункті тарифу на відповідні комунальні послуги, встановленого відповідним державним органом або органом місцевого самоврядування для суб`єктів господарювання.

Положеннями частини третьої статті 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.

Отже, відповідно до наведених вимог чинного законодавства особа, яка є власником квартири, і водночас співвласником будинку, в якому створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, зобов`язана брати участь у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а об`єднання наділено правом у разі нездійснення цією особою таких дій звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих платежів по цим витратам.

Також, у постанові від 06.07.2018 №910/582/17 Верховний Суд зазначив, що обов`язок утримання майна виникає у співвласників багатоквартирного будинку безпосередньо з актів цивільного законодавства. При цьому, витрати на утримання спільного майна у багатоквартирному будинку розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, незалежно від факту використання ними належного їм нежитлового приміщення та спільного майна, а також членства в об`єднанні співвласників багатоквартирного будинку.

Реалізація вказаних вище положень здійснюється на підставі статті 12 Закону, яка передбачає, що управління багатоквартирним будинком об`єднання здійснює через свої органи управління.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що ОСББ «Брест-Литовське створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (п.1.1 Статуту).

Згідно витягу з Витягу з ЄДРЮОФОПГО, ОСББ «Брест-Литовське» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що 21.10.2013 зроблено запис за № 0009140.

Згідно з п. 2.4. Статуту ОСББ «Брест-Литовське» об`єднання має право відповідно до законодавства та цього статуту: встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів, звертатися до суду в разі відмови співвласника своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені законом та цим статутом внески і платежі.

Відповідно до п. п. 5.2.2, 5.2.8. Статуту ОСББ «Брест-Литовське» співвласники зобов`язані виконувати рішення статутних органів, прийняті в межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Рішенням проведених 01 грудня 2018 року загальних зборів ОСББ «Брест-Литовське», оформленим протоколом від 16 грудня 2018 року, з 01 січня 2019 року затверджено, що розмір внесків на водопостачання з 01 січня 2019 року залишаються нарівні 10,564 грн/куб. м (п.п. 6.7 протоколу); затверджено внески на водовідведення з 01 січня 2019 року у розмірі тарифу на водовідведення, встановленого ПАТ «АК «Київводоканал»; даний тариф станом на 01 грудня 2018 року складає 9,504 грн/куб. м У разі зміни тарифу на водовідведення для ПАТ «АК «Київводоканал», Правління Об`єднання має з дати зміни цього тарифу привести у відповідність розмір внесків на водовідведення для співвласників Об`єднання; такий перегляд розмірів внесків не потребує його затвердження Загальними зборами (п.п. 6.8 протоколу); затверджено з 01 січня 2019 року порядок розрахунку вартості опалення (централізованого постачання теплової енергії), що міститься у даному підпункті (п.п. 6.9 протоколу).

Рішенням загальних зборів ОСББ «Брест-Литовське» від 12 січня 2020 року, оформленим протоколом 27 січня 2020 року, затверджений з 01 січня 2020 року щомісячний розмір обов`язкових внесків співвласників на відшкодування витрат на управління багатоквартирним будинком для житлових приміщень у розмірі 8,7411 грн/кв. м загальної площі.

Рішенням Загальних зборів ОСББ «Брест-Литовське» від 10 квітня 2021 р. оформленим протоколом від 25 квітня 2021 р.) затверджені щомісячні обов`язкові внески на вивіз сміття (поводження з побутовими відходами) для житлових приміщень з 01.05.2021 року у розмірі 0,70 грн за 1 м2 загальноі? площі, які розраховані за формулою: 129,60 грн/м3 (тариф компаніі?, що здіи?снює вивезення сміття) * 240 м3 (середня обсяг сміття на місяць) / 44 590,2 м2 (загальна площа квартир). В разі зміни тарифів компаніі?, що здіи?снює вивезення сміття, доручити Правлінню Об`єднання самостіи?но коригувати розміри внесків на вивіз сміття (поводження з побутовими відходами) згідно з наведеною формулою.

Визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків та платежів співвласників будинку відноситься до виключної компетенції загальних зборів співвласників відповідно до ч.9 ст. 10 Закону Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», ч. 2. ст. 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та згідно із законодавчо встановленим порядком голосування на зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Відповідний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 грудня 2019 року у справі № 910/6471/18, провадження № 12-111гс19, постанові Верховного Суду від 14 липня 2020 року у справі № 466/8748/16.

Як убачається із наданих позивачем на підтвердження позовних вимог розрахунку позовних вимог, відомості про нарахування та оплату, звірки взаєморозрахунків, щомісячних рахунків на оплату внесків, заборгованості ОСОБА_1 зі сплати внесків за період за період з листопада 2022 року по грудень 2023 року становить 28 053,81 грн.

Нарахування заборгованості здійснювалося у відповідності до розміру внесків та платежів в ОСББ «Брест-Литовське» затверджених рішенням Загальних зборів ОСББ «Брест-Литовське».

Відповідно ч. 1 ст. 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Такий правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 13 березня 2019 року у справі № 521/3743/17-ц (провадження № 61-26462св18).

Частиною другою 382 ЦК України встановлено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Враховуючи, що відповідачка є власницею квартири за адресою АДРЕСА_1 та співвласницею «Брест-Литовське» суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного стягненню підлягає заборгованість відповідачки за період з листопада 2022 року по грудень 2023 року у розмірі 28 053,81 грн.

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

За приписами ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування відсотків річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. Такі висновки містяться, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 06 червня 2012 року у справі №6-49цс12 і постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 14-446цс18.

Право кредитора на нарахування інфляційних втрати та річних наявне у позивача на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України, що є основним актом цивільного законодавства, норми якого не можуть бути зміненими підзаконними нормативними актами.

Верховним Судом у постанові від 25.11.2023 року у справі № 676/47/21 зроблені правові висновки щодо виміру ієрархії актів цивільного законодавства по горизонталі та по вертикалі, де Верховний суд зауважив: що статті 4 ЦК України закріплюється пріоритет норм ЦК (як основного регулятора приватних відносин) над нормами інших законів. Причому, що такий спосіб вирішення колізії норм ЦК із нормами інших законів, із констатацією пріоритету норм ЦК над нормами інших законів, підтримувався, зокрема, Конституційним Судом України (див. рішення від 13 березня 2012 року у справі № 5-рп/2012), Верховним Судом України (див. постанову Верховного Суду України від 30 жовтня 2013 року у справі № 6-59цс13, постанову Верховного Суду України від 16 грудня 2015 року у справі № 6-2023цс15), Великою Палатою Верховного Суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 червня 2021 року в справі № 334/3161/17 (провадження № 14-188 цс 20).

Зважаючи на те, що між позивачем та відповідачкою існують грошові зобов`язання, які відповідачкою порушуються, наявна заборгованість підлягає сплаті з урахуванням інфляційних нарахувань у розмірі 529,34 грн та 3% річних у розмірі 427,44 грн.

На підставі належним чином оцінених доказів поданих позивачем, встановивши наявність у відповідачки заборгованості за період листопада 2022 по грудень 2023 суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та стягнення із ОСОБА_1 на користь ОСББ «Брест-Литовське» заборгованості у загальному розмірі 29 010,59 грн. в тому числі: 28 053,81 грн. заборгованість співвласника; 529,34 грн - інфляційні втрати; 427,44 грн. три відсотки річних.

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У частинах першій та другій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню.

Оскільки позовні вимоги підлягають до задоволенню, відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статтями 12, 76 - 81, 89, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання фізичної особи: АДРЕСА_5 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_6 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» (адреса: Київська обл., Бучанський р-н, село Чайки, вул. Печерська, буд. 2, 4, 6; ідентифікаційний код юридичної особи 38943230) заборгованість у загальному розмірі 29 010,59 грн. в тому числі: 28 053,81 грн. заборгованість співвласника; 529,34 грн - інфляційні втрати; 427,44 грн. річні.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання фізичної особи: АДРЕСА_5 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_6 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» (адреса: Київська обл., Бучанський р-н, село Чайки, вул. Печерська, буд. 2, 4, 6; ідентифікаційний код юридичної особи 38943230) судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скаргу на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 03.10.2024 року.

Суддя А.В. Янченко