ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5522/24 Справа № 234/4789/21 Суддя у 1-й інстанції - Мачуський О.М. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого Барильської А.П.,

суддів: Демченко Е.Л, Макарова М.О.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні, у порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 04 березня 2024 року по справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»,-

ВСТАНОВИЛА:

У квітні 2021 року Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» (далі АТ «ДТЕК Донецькі електромережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позовних вимог посилалися на те, що відповідачка є споживачем послуг за адресою: АДРЕСА_1 . 07 березня 2020 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою відповідачки було виявлено та зафіксовано Актом порушення - використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії з порушенням схеми обліку. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстроване споживачу. Порушення було виявлене за допомогою двополюсного покажчику напруги, та індикатора прихованої проводки. Розрахунковий засіб обліку був замінений. Уповноважена особа Споживача була з актом ознайомлена, зауважень не мала, з порушенням погодилася, копію акту отримала, про що поставила свої підписи в акті. На підставі Акту про порушення № 0002391 від 07 березня 2020 року відповідачці, у відповідності до вимог ПРРЕЕ була нарахована сума необлікованої електричної енергії у розмірі 26 240,76 грн, тому просило ухвалити рішення яким стягнути з ОСОБА_1 на їх користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку, у сумі 26240,76 грн.

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона ніколи не порушувала Правила користування електричною енергією та вчасно сплачувала платежі. 07 березня 2020 року працівники Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» в присутності її матері склали акт про порушення № 0002391. При цьому, мати підписала акт та зазначила, що згідна з порушенням, оскільки їй пояснили, що це необхідно зробити, оскільки є незначне порушення, яке вже виправлено. Зі змістом порушення її ніхто не ознайомлював. В подальшому на засіданні комісії Краматорського РЕМ було нарахована вартість необлікованої електроенергії у розмірі 31011,07 грн. Згодом рішенням комісії від 12 жовтня 2020 року вартість необлікованої електроенергії була переглянута до 26240,76 грн. ЇЇ невірно притягнуто до відповідальності, а рішення комісії, відображене у протоколі від 12 жовтня 2020 року №1154, є незаконним. Так, прилад обліку електроенергії при огляді було опломбовано, жодних втручань до нього не було. Жодних конструкцій, притаманних для використання «штучного нуля», не існувало та співробітниками РЕМ не встановлено. Крім того, в Акті про порушення не зазначено причини, з яких факт та спосіб порушення неможливо було встановити під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку. Крім того, встановити факт використання «штучного нуля» споживачем відповідно до ПРРЕЕ можливо тільки при виявленні місця самовільного підключення, що не було зроблено при складанні Акта про порушення. Крім того, оскільки в акті про порушення не зазначені причини, з яких факт та спосіб порушення не можливо було встановити під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку, то відповідно до п. 8.4.8. ПРРЕЕ розрахунок обсягу необлікованої електричної енергії повинен починатись з 21 лютого 2020 року (дата останнього контрольного огляду приладу обліку), тому просила суд визнати незаконним та скасувати рішення комісії Краматорського району електричних мереж АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» щодо розгляду акта про порушення ПРРЕЕ Краматорського РЕМ, оформлене протоколом від 12 жовтня 2010 року № 1154 про проведення за актом про порушення від 07 березня 2010 року № 0002391 розрахунку суми недорахованої електроенергії за період із 09 березня 2019 року до 07 березня 2020 року згідно з пунктом 8.4.8 (6) Методики у сумі 26 240,76 грн.

Рішенням Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 04 березня 2024 року позов АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» задоволено. Стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку у розмірі 26240,76 грн. У задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» відмовити, її зустрічний позов задовольнити повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що відсутнє таке порушення ПРРЕЕ як "використання штучного нуля". З акту не вбачається порушення пломби. Позивачем не доведено, що неправильне підключення лічильника у будинку споживача було здійснена саме позивачем. Акт складено лише на припущені. Вона не була присутньою при складанні акту, а ОСОБА_2 не є споживачем електроенергії. Розрахунок вартості не облікованої енергії зроблено не правильно.

23 травня 2024 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» надало відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначаючи про законність та обґрунтованість рішення, просили залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. Вказували, що особа, яка підписала акт про порушення, є членом сім`ї споживача. Порушення було та було виявлене розрахунок заборгованості за виявленим порушенням нараховано правильно.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (ч.1 ст.369 ЦПК України).

Зважаючи на те, що ціна позову становить 26240,76 грн. та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Статтями 12,81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.

Судом першої інстанції встановлено та вбачається із матеріалів справи, що ОСОБА_1 , згідно свідоцтва про право власності НОМЕР_1 з 30 травня 2012 року, є власником будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» забезпечує постачання та надає електричну енергію до вищезазначеного будинку відповідно до договору про користування електричною енергією № 434 від 23 січня 2014 року.

07 березня 2020 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою: Донецька область, м.Краматорськ, вул.Григорія Сковороди, буд.34, було виявлено та зафіксовано Актом у відповідності до вимог п.8.2.5 Правил, наступне порушення - використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії з порушенням схеми обліку. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстроване споживачу. Додатково змонтований контур заземлення, з`єднаний з «нульовим» проводом внутрішньо-будинкової електромережі. Фаза в третій клемі. Порушення було виявлене за допомогою двополюсного покажчику напруги, та індикатора прихованої проводки. Розрахунковий засіб обліку був замінений.

Уповноважена особа Споживача була з актом ознайомлена, зауважень не мала, з порушенням погодилася, копію акту отримала, про що поставила свої підписи в акті.

В пояснювальній записці рейдової бригади зазначено, що під час перевірки за адресою АДРЕСА_1 , з дозволу ОСОБА_2 було оглянуто прилад обліку електроенергії. Відключивши «0» автомат після приладу обліку у будинку, усі токоприймачі працювали, однак при цьому диск приладу обліку не обертався. Порушення було продемонстровано ОСОБА_2 та її онуку ОСОБА_3 .

За результатами розгляду скарги ОСОБА_1 до НКРЕКП. Листом №8760/20/9-20 від 20 серпня 2020 року було визначено вірність складення акта про порушення, однак визнано невірним розрахунок вартості необлікованої енергії в частині сили струму, яка застосовувалась при розрахунках.

На підставі Акту про порушення № 0002391 від 07 березня 2020 року відповідачці, у відповідності до вимог ПРРЕЕ була нарахована сума необлікованої електричної енергії у розмірі 26240,76 грн. Нарахування зафіксовано Протоколом № 1134 від 12 жовтня 2020 року у присутності ОСОБА_1 , з врахуванням Листа НКРЕКП №8760/20/9-20 від 20 серпня 2020 року.

Встановивши фактичні обставини справи, дослідивши докази, надані сторонами по справі, суд дійшов висновку, що Акт про порушення № 002391 від 07 березня 2020 року складено уповноваженими особами в порядку та формі, встановленими ПРЕЕ. Позивачем на підставі Акту про порушення правомірно складено Протокол № 1134 від 12 жовтня 2020 року та зроблено розрахунок збитків, який відповідає положенням ПРЕЕ. З огляду на вказане суд першої інстанції дійшов висновку, що позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є обґрунтованим та підлягають задоволенню. Водночас, зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають, як необґрунтовані.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, законами України «Про електроенергетику» та «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312.

Так, частиною першою статті 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

За змістом статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці зокрема є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1.3 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Пунктом 5.1 ПКЕЕ передбачено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

За змістом пункту 1.2 ПКЕЕ недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пункт 1.2 ПКЕЕ визначає споживача електричної енергії як особу, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Згідно з розділом 10 ПКЕЕ споживач зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок; не допускати безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача (внутрішньобудинкових мереж); оперативно повідомляти щодо виявлення безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктом 4 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що правопорушенням на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Положення Закону України «Про ринок електричної енергії» деталізовані нормами Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312.

Згідно з підпунктом 20 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

За змістом підпункту 3 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до пункту 8.2.4 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

За змістом пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

У відповідності з вимогами п.8.4.8 ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): підпунктом 4 визначено, що, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, виявити яке представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17 зазначила, що приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів, оскільки виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів (вимикач, що розташований на стіні кухні закриває оздоблювальний матеріал поліетиленова клейонка) .

З матеріалів справи встановлено, що 07 березня 2020 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Григорія Сковороди, буд.34, було виявлено та зафіксовано Актом у відповідності до вимог п.8.2.5 Правил наступне порушення - використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії з порушенням схеми обліку. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстроване споживачу. Додатково змонтований контур заземлення, з`єднаний з «нульовим» проводом внутрішньо-будинкової електромережі. Фаза в третій клемі (т.1, а.с. 16-17,18).

Порушення було виявлене за допомогою двополюсного покажчику напруги, та індикатора прихованої проводки. Розрахунковий засіб обліку був замінений.

Уповноважена особа Споживача була з актом ознайомлена, зауважень не мала, з порушенням погодилася, копію акту отримала, про що поставила свої підписи в акті.

В пояснювальній записці рейдової бригади зазначено, що під час перевірки за адресою АДРЕСА_1 , з дозволу ОСОБА_2 було оглянуто прилад обліку електроенергії. Відключивши «0» автомат після приладу обліку у будинку, усі токоприймачі працювали, однак при цьому диск приладу обліку не обертався. Порушення було продемонстровано ОСОБА_2 та її онуку ОСОБА_3 .

Доводи апеляційної скарги вказаного факту не спростовують.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 в частині того, що вона не була присутньою при складанні акту, а ОСОБА_2 не є споживачем електроенергії, а тому вказаний акт не відповідає вимогам закону відхиляються, оскільки акт за формою відповідає вимогам ПРРЕЕ, підписаний трьома представниками оператора системи розподілу та ОСОБА_2 із зауваженням «Замечаний нет, с нарушением согласна».

Таким чином, Акт складено у відповідності до ПРРЕЕ, а посилання представника Відповідача на відсутність виявлення місця підключення є безпідставними, оскільки в даному випадку у зв`язку зі згодою споживача з порушенням, таке виявлення не є обов`язковим.

ОСОБА_2 , яка надала доступ працівникам позивача до будинку та приладу обліку, є матір`ю особи, яка уклала з Позивачем договір на постачання електроенергії, мешкає в цьому будинку, а отже в широкому розумінні є також споживачем послуг і її згода з порушенням не вимагає від працівників позивача подальшого встановлення умов несанкціонованого споживання електроенергії.

На підставі Акту про порушення № 0002391 від 07 березня 2020 року відповідачці, у відповідності до вимог ПРРЕЕ була нарахована сума необлікованої електричної енергії у розмірі 26240,76 грн. Нарахування зафіксовано Протоколом № 1134 від 12 жовтня 2020 року у присутності ОСОБА_1 , з врахуванням Листа НКРЕКП №8760/20/9-20 від 20 серпня 2020 року.

Підпунктом 7 п.8.4.2 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

Пунктом 8.4.13 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.

Згідно пп.3 п.8.4.8 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Пунктом 1.1.2 глави 1.1 Розділу І ПРРЕЕ визначено, що: 1) контрольний огляд засобу комерційного обліку виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; 2) технічна перевірка виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень; 3) самовільне підключення без порушення схеми обліку несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи); 4) самовільне підключення з порушенням схеми обліку несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.

Доводи апеляційної скарги про те, що розрахунок виконана неправильно відхиляються.

Нормою ст.16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення спору.

Докази мають бути належними, допустимими, достовірними.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст.ст. 76,77,78,79 ЦПК України).

Згідно з вимогами ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

З матеріалів справи вбачається, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» доведені заявлені позовні вимоги, та доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 цих висновків не спростовують.

Інші доводи не можуть бути взяті до уваги колегією суддів, оскільки вони фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою з висновками суду по їх оцінці. Проте відповідно до вимог ст.89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду постановлено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду має бути залишено без змін.

В зв`язку із залишенням апеляційної скарги без задоволення, відповідно до ст. 141 ЦПК України, сплачений апелянтом судовий збір за подання апеляційної скарги поверненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 04 березня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів.

Головуючий: А.П. Барильська

Судді: Е.Л. Демченко

М.О. Макаров