Номер провадження 2/754/4745/24
Справа №754/9901/24
РІШЕННЯ

Іменем України

30 жовтня 2024 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Коваленко І.І.

за участю секретаря судового засідання Улезка О.О.

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю представниці позивача ОСОБА_2 ,

за участю відповідача ОСОБА_3 ,

за участю представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

ВСТУП

Ця справа про захист спадкових прав мобілізованого військовослужбовця, який виконуючи обов`язок оборони та захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України в умовах воєнного стану, опинився у ситуації, коли не зміг своєчасно оформити спадщину.

Суду необхідно було вирішити, чи може виконання конституційного обов`язку бути достатньою підставою для того, щоб встановити позивачеві додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його матері, визнавши причини попуску строку поважними.

Суд, визнаючи особливу роль військовослужбовців у суспільстві та забезпечуючи справедливий баланс між конкуруючими інтересами позивача та іншого спадкоємця, визнав, що так.

Стислий виклад позиції позивача

1.09 липня 2024 року позивач звернувся до суду з цим позовом. Позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці.

2.Позивач пропустив строк для прийняття спадщини після смерті своєї матері. Він посилається на те, що строк пропущено з поважних причин, а саме: перебування у Збройних силах України, куди він був призваний на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Стислий виклад заперечень відповідача

3.Відповідач, який є чоловіком спадкодавиці та спадкоємцем першої черги, подав відзив позов, просив відмовити у задоволенні позову. Він заперечує наявність поважних причин для пропуску строку, посилаючись на наявність у позивача можливості подати заяву про прийняття спадщини 25 березня 2024 року та 18 травня 2024 року, коли він був у м. Києві.

ВСТАНОВЛЕНІ ОБСТАВИНИ ТА ЇХ ОЦІНКА СУДОМ

4. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 ).

5.Внаслідок її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить спадкове майно, зокрема: квартира за адресою АДРЕСА_1 , де проживали як спадкодавиця, так і відповідач, а також будинок у смт Калита, де мешкає та зареєстрований позивач (обставини щодо складу майна визнаються сторонами та не є предметом доказування у справі).

6.Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (частина третя статті 1223, частина перша статті 1261 ЦК України).

7.Позивач є сином спадкодавиці (свідоцтво про народження серія НОМЕР_2 ), а відповідач ОСОБА_3 її чоловіком. Вони належать до кола осіб, що спадкоємцями першої черги. Сторони не дійшли згоди щодо прийняття спадщини позивачем, який пропустив строк, що й стало причиною спору.

8.Для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

9.Спадщина відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому шестимісячний строк для прийняття спадщини сплив 23 травня 2024 року.

10.Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина перша та друга статті 1269 ЦК України).

11.03 січня 2024 року нотаріус листом № 17/02-14/8 повідомив позивача про необхідність з`явитися до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори до 23 травня 2024 року для оформлення спадщини. Позивач не заперечує отримання цього листа у січні 2024 року.

12.Позивач не проживав постійно із спадкодавицею, подав заяву про прийняття спадщини особисто до нотаріуса 28 травня 2024 року.

13.Отже позивач пропустив 3 дні строку для прийняття спадщини.

14.Спадщину прийняв інший спадкоємець першої черги - відповідач. Він 03 січня 2024 року звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Письмову згоду на прийняття спадщини позивачем, який пропустив строк, він не надавав (спадкова справа № 7/2024 від 03 січня 2024 року). У суді заперечував відповідач наявність у позивача поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, що й стало причиною спору у справі, що розглядається.

15.Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені у статті 1272 ЦК України. Зокрема, він вважається таким, що не прийняв її, якщо своєчасно не подав заяву про прийняття спадщини. Проте за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини. Також за його позовом суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

16.Закон не визначає чіткого переліку поважних причин пропущення строку. Питання є оціночним. Критерії оцінки поважності сформовані в сталій судовій практиці. Зокрема, правові висновки щодо застосування норм прав у спадкових правовідносинах були викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших. Практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною.

17.Так, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються ті, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

18.З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема:

1)тривалу хворобу спадкоємців;

2)велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна;

3)складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;

4)перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

19.26 червня 2024 року Велика Палата Верховного Суду ухвала постанову у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)) зробила, висновок, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (пункти 57 цієї постанови).

20.Також у цій постанові наголошено, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (пункт 58).

21.Однак, за конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (пункти 54, 55 цієї ж постанови).

22.Суд, оцінюючи поважність причин пропуску строку при вирішенні питання встановлення додаткового строку, з урахуванням висновків Верховного Суду, бере до уваги такі обставини:

23.31 липня 2023 року позивач на підставі наказу Указу Президента від 27 лютого 2022 року "Про загальну мобілізацію" був призваний у Збройні Сили України (військовий квиток серія НОМЕР_3 );

(1) протягом шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини, позивач був у відпустці за сімейними обставинами у м. Києві терміном 7 діб з 25 листопад 2023 року по 01 грудня 2023 року, а також 3 доби з 21 січня 2024 по 23 січня 2024 року (витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_4 від 24.11.2023 № 137, витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_4 від 20.01.2024 № 21);

(2) позивач не міг доручити іншим особам подати заяву про прийняття спадщини, а мав подати її особисто (частина друга статті 1269 ЦК України);

(3) позивач пропустив 3 дні строку для прийняття спадщини.

24.За висновком суду перебування позивача на військовій службі за мобілізацією є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки це безумовно ускладнює реалізацію цивільно-правових прав та виконання обов`язків.

25.Ця обставина є об`єктивною, непереборною та істотною перешкодою для своєчасного звернення із заявою про прийняття спадщини.

26.Обставини перебування позивача у відпустці протягом 3 днів з 21 січня 2024 по 23 січня 2024 року, на що звертав увагу суду відповідач, не мають істотного значення для правильного вирішення спору.

27.Наявність відпустки дійсно може свідчить про те, що позивач мав теоретичну можливість вирішити питання спадкування у цей період. Водночас, з урахуванням її короткостроковості і основного її призначення (відпочинок), що в умовах воєнного стану є вкрай необхідним та важливим для військовослужбовця, обставини наявності у позивача такої відпустки взагалі не впливають на оцінку поважності причин пропуску. Тим більше, якщо брати до уваги незначний строк пропуску.

28.Суд, вирішуючи питання, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися заперечення відповідача, дійшов висновку, що неможливо достовірно встановити, що позивач перебував у Києві 25 березня 2024 року та 18 травня 2024 року. Свідчення свідка - ОСОБА_6 , який є сусідом відповідача, щодо цих обставин є непереконливими та суперечливими, не містять відомості щодо фактичних обставин справи та конкретних даних щодо зазначених дат.

29.Що стосується свідчень самого позивача, який був допитаний як свідок, то суд ставить до них критично та з обережністю, оскільки він є зацікавленою у справі особою. Крім того, його показання суперечать деяким фактам, наведеним позивачем, який також був допитаний як свідок. Враховуючи невизначеність у ситуації, коли слова однієї сторони суперечать словам іншої ("слово проти слова"), суд, керуючись принципом змагальності, надає більшу вагу достовірності письмових доказів, а саме; витяги з наказу командира військової частини, які підтверджують дати офіційної відпустки позивача.

30.У будь-якому разі, навіть якби було б доведено, що позивач дійсно відвідував Київ у зазначені відповідачем дати, це не змінило б суті справи. Такі обставини суттєво не впливають на вирішення спору та не є підставою для відмови у задоволенні позову Перебування на військовій службі, особливо в умовах мобілізації, є об`єктивною перешкодою для своєчасного виконання цивільно-правових обов`язків. Цей факт, який підтверджений офіційними документами, переважує всі інші аргументи та заперечення відповідача, які по суті ґрунтуються власних свідченнях та на припущення про можливі альтернативні дії позивача

31.Підсумовуючи викладене, суд визнає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними та встановлює йому датовий строк на прийняття спадщини. Ключовими аспектами, які вплинули на такий висновок, є наступне:

32.В України введено воєнний стан. Позивач перебував на військовій службі за призовом під час мобілізації. Він пропустив строк лише на 3 дні, що є несуттєвим порушенням, і підтверджує небайдужість позивача до своїх прав на спадкове майно.

33.Військова служба під час мобілізації є винятковою обставиною, яка вимагає особливого підходу при розгляді спадкового спору за участю позивача - військовослужбовця, який обмежений в свободі дій та реалізації своїх цивільних прав та обов`язків. Відмова у задоволенні позову призведе до несправедливого позбавлення позивача права на спадкове майно, до переліку якого входить в тому числі житло, в якому військовослужбовець проживав до мобілізації.

34.За таких обставин, керуючись принципами верховенства права, справедливості та розумності, суд задовольняє позовні вимоги повністю.

35.Судові витрати покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 ) задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 (три) місяці з моменту набрання даним рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1211 (одна тисячі двісті одинадцять) гривень 20 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення було складено та підписано 11.12.2024.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО