Справа № 214/6434/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 листопада 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., дослідивши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката Ніколенка Максима Євгеновича до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Умріхіна Клавдія Андріївна, про розірвання договору довічного утримання (догляду), скасування державної реєстрації права власності, зняття заборони відчуження нерухомого майна, визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Ніколенко М.Є., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою 24.07.2024, в якій просить суд: розірвати договір довічного утримання (догляду), укладений 14.08.2023 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Умріхіною К.А., зареєстрований в реєстрі за №496; скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ; зняти заборону відчуження квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , накладену 14.08.2023 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Умріхіною К.А. та зареєстровану в реєстрі за №497; визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 15 000 грн.

Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.07.2024 (суддя Ковтун Н.Г.) матеріали позовної заяви передано для розгляду за підсудністю до Софіївського районного суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Софіївського районного суду Дніпропетровської області (суддя Томинець О.В.) від 20.09.2024 матеріали позовної заяви повернуто до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області для розгляду за підсудністю.

Матеріали надійшли до суду 22.10.2024 та за результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу передано в провадження судді Євтушенку О.І. 22.10.2024 (отримано 23.10.2024).

Згідно з відповіддю №893948 від 08.11.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, отриманою в порядку ч.8 ст.187 ЦПК України, ОСОБА_3 має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 з 19.02.2004 та дотепер.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Так, позивач, діючи через представника, звертається з позовом про розірвання договору довічного утримання (догляду), укладеного 14.08.2023 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Умріхіною К.А., зареєстрованого в реєстрі за №496, за умовами якого ОСОБА_1 передав у власність ОСОБА_3 належну йому на праві власності квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , взамін чого ОСОБА_3 зобов`язувалася надавати відчужувачеві ОСОБА_1 довічне матеріальне забезпечення, а також усі види догляду на умовах, встановлених даним договором.

Згідно з відповіддю №893957 від 08.11.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, оспорюваний правочин є дійсним, право власності на спірну квартиру зареєстроване за ОСОБА_2 .

Правові наслідки розірвання договору довічного утримання у зв`язку з неналежним виконанням обов`язків набувачем визначено ст.756 ЦК України. Так, у разі розірвання довічного утримання (догляду) у зв`язку з невиконанням або неналежним виконанням набувачем обов`язків за договором, відчужувач набуває право власності на майно, яке було ним передано. Таким, чином, позов про розірвання договору довічного утримання, за яким відчужував передав набувачеві у власність нерухоме майно, є спором виключної підсудності.

У даному випадку, нерухоме майно, а саме: квартира за адресою: АДРЕСА_1 , яка була предметом договору довічного утримання (догляду), знаходиться у Саксаганському р-ні м. Кривого Рогу, а тому справа підсудна Саксаганському районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в силу ч.1 ст.30 ЦПК України за правилами виключної підсудності за місцезнаходженням нерухомого майна, якого стосується предмет спору.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.175 ЦПК України, виходячи з такого.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п.п.2, 9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у справах про право власності на майно визначається дійсною вартістю такого майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Враховуючи, що предметом даного позову є нерухоме майно (квартира), ціна позову повинна бути визначена, виходячи з дійсної вартості такого майна станом на момент звернення до суду, про що також зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19. При цьому, позовна заява взагалі не містить ціну позову, доказів проведення сертифікованим суб`єктом оціночної діяльності оцінки спірної квартири, за якими можна було б визначити ціну позову, не долучено.

Відтак, позивачеві слід зазначити ціну позову у відповідності до актуального висновку та надати суду такий висновок саме сертифікованого суб`єкта оціночної діяльності, що має істотне значення не тільки для визначення ціни позову, а й розміру судового збору, який підлягає сплаті.

За подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» справляється судовий збір в розмірі, встановленому цим законом, який включається до складу судових витрат.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як передбачено в ч.1 ст.188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Зі змісту пред`явленого ОСОБА_1 позову слідує, що ним одночасно пред`явлено 3 немайнові вимоги та 1 майнову: 1) розірвання договору довічного утримання; 2) зняття заборони відчуження нерухомого майна; 3) скасування державної реєстрації права власності; 4) визнання права власності. При цьому, до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору у сумі 1211 грн. 20 коп. лише за одну вимогу. Разом з тим, судовий збір за 2 немайнові та 1 майнову вимогу не сплачений взагалі. Таким чином, позивачеві слід сплатити судовий збір за пред`явлення майнової вимоги в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 1 211 грн. 20 коп.), та доплатити по 1211 грн. 20 коп. за 2 немайнові вимоги, з наданням суду платіжного доручення (квитанції), оформленого у відповідності до вимог закону. Суд зауважує, що цивільне процесуальне законодавство не проводить розмежування позовних вимог на первинні та похідні позовні вимоги та презюмує, що кожна із заявлених вимог буде розглянута з дотриманням принципів пропорційності і верховенства права.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати позивачеві/його представникові 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня отримання копії цієї ухвали.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач/його представник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені ст.175 ЦПК України, нададуть докази доплати судового збору, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Ніколенка Максима Євгеновича до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Умріхіна Клавдія Андріївна, про розірвання договору довічного утримання (догляду), скасування державної реєстрації права власності, зняття заборони відчуження нерухомого майна, визнання права власності залишити без руху та надати позивачеві/ його представникові строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.175 ЦПК України тривалістю в 10 днів, перебіг якого обчислювати з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві та його представникові за поштовою адресою, вказаною в позовній заяві та на зазначені у позові адреси електронної пошти для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.І. Євтушенко