Справа № 372/4524/24
Провадження № 2-1980/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

09 жовтня 2024 року Обухівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Проць Т.В.

при секретарі Лимаренко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Обухівського відділу державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області про зняття арешту з майна, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2023 року представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом в якому просив зняти арешт із земельної ділянки, площею 0,122 га, кадастровий номер :12:010:0082, яка знаходиться на території с/т «Рябіна» Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району Київської області та з частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на підставі листа 7432 від 10.07.2003 року, реєстраційний номер обтяження: 1345015 від 30.09.2004 року. Свою вимогу мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Позивачка, як спадкоємець за законом першої черги на майно померлого в установлений законом строк, звернулася із заявою до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мельник М.В. для прийняття спадщини. 25.01.2024 року приватний нотаріус повідомила, що на спадкове майно, а саме на земельну ділянку, площею 0,122 га, кадастровий номер :12:010:0082, яка знаходиться на території с/т «Рябіна» Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району Київської області та на частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 накладено арешт на підставі листа 7432 від 10.07.2003 року, а тому їй не можуть бути видані свідоцтва про право на спадщину за законом до зняття арешту. 02.08.2024 року позивачка звернулася із заявою до Обухівського відділу державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області, про надання інформації по суті накладання арешту на все майно померлого спадкодавця ОСОБА_4 . Відповідач повідомив позивачку, що відомості про накладання арешту на майно померлого відсутні у зв`язку зі знищенням архівних справ та рекомендував звернутися до суду.

Ухвалою суду від 21.08.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 12.09.2024 року закрито підготовче провадження, призначено до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивачка та треті особи не з`явились, подали заяви про розгляд справи без їх участі, представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач до суду не прибув, про час розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв, клопотань суду не надав.

Суд, дослідивши матеріали справи, виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина за законом на майно померлого, а саме на земельну ділянку, площею 0,122 га, кадастровий номер :12:010:0082, яка знаходиться на території с/т «Рябіна» Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району Київської області та на частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

25.01.2024 року позивачка отримала від приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мельник М.В. роз`яснення, в якому остання повідомила, що згідно інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на спадкове майно виявлено арешти, тому видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту.

09.08.2024 року Обухівський відділ державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області повідомив ОСОБА_1 , що відомості про накладання арешту на майно ОСОБА_5 відсутні у зв`язку зі знищенням архівних справ та рекомендував звернутися до суду.

Разом з цим, ОСОБА_1 надала суду довідки про відсутність боргу по сплаті комунальних послуг.

Статтею 1 Першого протоколу до конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року №475/97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини 1950 року та основоположних свобод. Першого протоколу та протоколів № 2, 4. 7. та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідно до ч. 1 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону.

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що підстав для подальшого обтяження майна позивача на даний час немає.

Постановою Верховного суду від 22.12.2021 року у справі № 645/6694/15-ц надано правову позицію згідно якої наявність протягом тривалого часу не скасованого арешту на майно боржника, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувана, а також за відсутності будь-яких відомостей стосовно рішення про стягнення виконавчого збору, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном.

Виходячи з вищевикладеного, на час звернення позивача до суду, за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується її право власності, внаслідок чого остання позбавлена змоги реалізувати свої права та в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовні вимоги є законними та обґрунтованими.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. ст. 19, 41 Конституції України, ст.ст. 16, 317, 319, 321, 391 ЦК України, ст. ст. 12-13, 81-82, 89, 141, 263-265, 274-279 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Зняти арешт із земельної ділянки площею 0,122 га, кадастровий номер :12:010:0082, яка знаходиться на території с/т «Рябіна» Старобезрадичівської сільської ради Обухівського району Київської області та із частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , накладений в межах виконавчого провадження ДВС Обухівського районного управління юстиції на підставі листа №7432 від 10.07.2003 року на майно ОСОБА_4 , реєстраційний номер обтяження: 1345015 від 30.09.2004 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду.

Позивач та треті особи мають право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Суддя Т.В. Проць