УХВАЛА

12 червня 2024 року суддя Вишгородський районний суд Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором будівництва садового будинку,

встановив:

представник позивач завернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому після уточнення позовних вимог просив стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 грошові кошти в розмірі 48 00 доларів США, що еквівалентно 1 958 400 грн. за курсом НБУ станом на день формування позовної заяви, стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 неустойку за порушення зобов`язання у розмірі 4 450 доларів США 19 центрів, що за курсом НБУ еквівалентно 162 737 грн. 21 коп., стягнути з відповідача також судовий збір та витрати на правничу допомогу.

Позов мотивовано тим, що відповідач у визначені договором будівництва житлового будинку №1-6021 від 04 жовтня 2021 року строки будівельні роботи не виконав та отримані відповідно до акту прийому-передачі грошових коштів від 04 жовтня 2021 року грошові кошти в розмірі 48 00 доларів США позивачу не повернув, коли з кінця 2022 року жодні будівельні роботи за місцем будівництва не проводяться, чим порушуються законні права та інтереси позивача.

В поданій заяві про забезпечення позову позивач просить накласти арешт на квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , посилаючись на можливість відчуження вказаного нерухомого майна відповідачем, що може ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду.

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п. 1 ч. 1 та ч. 3 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, номер інформаційної довідки380948119 від 30 травня 2024 року, ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 248,7 кв.м, житловою площею 109,5 кв.2, реєстраційний номер майна 35518168 та квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 248,7 кв.м, житловою площею 109,5 кв.2, реєстраційний номер майна 35518588.

Згідно роз`яснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У постанові Верховного Суду від 11 грудня 2023 року у справі №904/1934/23 зроблено висновок про те, що у випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача.

У правовому висновку Верховного Суду в постанові від 03 березня 2023 року у справі №905/448/22 визначено про доцільність накладення арешту на майно відповідача саме в межах суми, яка була б достатньою для такого стягнення.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, доводи та обґрунтування позову, подані докази та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких вона звернулася до суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом арешту спірного майна.

Отже, беручи до уваги викладене, на думку суду буде достатнім накладення арешту на квартиру АДРЕСА_4 , що відповідатиме межам суми, яка буде достатньою для такого стягнення та буде співмірним із заявленими позовними вимогами, й суд з метою виконання вимог ст. 149 ЦПК України може вжити заходи для такого, оскільки їх не застосування в разі вчинення такого правочину може істотно ускладнити й унеможливити виконання можливого рішення суду, і такий захід є необхідним для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених прав позивача на час розгляду справи в суді.

Підстав для накладання арешту на дві квартири площею 248,7 кв.м, суд не вбачає, що призведе до перевищення співмірності заходів забезпечення позову із ціною позову.

При цьому, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення в цьому випадку судом згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України також не встановлено.

Матеріали справи не містять дані про можливе заподіяння збитків при застосуванні заходів забезпечення позову, а тому підстав для застосування зустрічного забезпечення судом не встановлено.

Таким чином вказана заява про забезпечення позову є обґрунтованою та підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

заяву задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3 , яка належать ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_5 .

Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 .

Строк пред`явлення до виконання до 12 червня 2027 року.

Суддя