Справа № 481/1308/24
Провадж.№ 2/481/376/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року м. Новий Буг

Новобузький районний суд Миколаївської області у складі:

головуючої по справі судді Васильченко-Дрига Н.О.,

за участю секретаря судового засідання Войцеховської О.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Новобузького районного суду Миколаївської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Вільнозапорізької сільської ради Баштанського району Миколаївської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом в якому просять визначити для - ОСОБА_1 - додатковий строк, 2 місяця для подання до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Паліюк Л.М. заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті мами ОСОБА_3 . Визначити для - ОСОБА_2 - додатковий строк, 2 місяці для подання до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Паліюк Л.М. заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті мами - ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачі зазначили, що перебуваючи у Німеччині, їх мама ОСОБА_3 маючи інвалідність 2 групи, тяжко хворіла та ІНФОРМАЦІЯ_1 померла. Після смерті матері, державні органи Німеччини тривалий час не видавали позивачам та вони не могли отримати свідоцтво про смерть ОСОБА_3 , що є підтвердженням факту смерті. Вказаний документ (свідоцтво про смерть мами) вони отримали в грудні місяці 2023 року (через шість місяців після смерті мами), який був заповнений німецькою мовою. Крім свідоцтва про смерть, для звернення до нотаріальної контри, як їм було роз`яснено, необхідно надати апостиль (підтвердження легітимності документа свідоцтва про смерть мами). Вказаний апостиль вони отримали лише 10.07.2024. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,97 га, яка розміщена на території Вільнозапорізької сільської ради Новобузького (змінено на Баштанський) району Миколаївської області та належить покійній ОСОБА_3 на праві власності, відповідно до державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-МК №020685 від 23.12.2001 року. Пізніше, в липні 2024 року, коли вони отримали свідоцтво про смерть матері і апостиль, то з метою отримання свідоцтва на прийняття спадщини за законом позивачі звернулися до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Паліюк Л.М. про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, проте їм було відмовлено, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, але надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Позивачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, проте надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача Вільнозапорізької сільської ради Баштанського району Миколаївської області в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав, не заперечував щодо їх задоволення.

Відповідно до ч.3 ст.13, ч.2 ст.49, ч.3 ст.200, ч.4 ст.206 ЦПК України у випадку визнання позову відповідачем суд ухвалює рішення за результатами підготовчого провадження. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть перекладеного з німецької на українську мову реєстраційний номер S 811/2023 виданого 31 серпня 2023 року встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 , в м. Нойвід (Німеччина) померла ОСОБА_3 .

Апостиль - документ до свідоцтва про смерть, дійсно виданий 10.07.2024, що підтверджується копією, яка знаходиться в матеріалах справи.

Письмовий переклад тексту документу з німецької мови на українську мову зроблено перекладачем ОСОБА_4 , справжність підпису якого засвідчено приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області, зареєстровано в реєстрі за № № 3779,3780.

Спадщина відкрилася в цей же день, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 1220 ЦК України.

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_3 на підставі державного акту серії ІІ-МК №020685, від 23 грудня 2001 року, належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 7,97 га, яка розміщена на території Вільнозапорізької сільської ради Новобузького (змінено на Баштанський) району Миколаївської області.

Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №77816962 від 30.07.2024 року інформація у реєстрі відсутня.

Згідно витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №77816981 від 30.07.2024 року інформація у реєстрі відсутня.

За даними копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 24.05.1989 року ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками якої є ОСОБА_6 та ОСОБА_3 .

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 31.07.2010 роу ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_7 , після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_8 ».

За даними копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 10.10.1984 року ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьками якої є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №6 від 02.08.2024 року ОСОБА_9 уклала шлюб з ОСОБА_12 , після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_13 ».

Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 від 27.09.2002 року шлюб між ОСОБА_12 та ОСОБА_14 розірвано. Після розірвання шлюбу залишила прізвище « ОСОБА_13 ».

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №6 від 02.08.2024 року ОСОБА_14 уклала шлюб з ОСОБА_15 , після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_16 ».

За даними копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 20.11.1965 року ОСОБА_17 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №2 від 03.08.2024 року ОСОБА_17 уклала шлюб з ОСОБА_10 , після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_18 ».

За даними витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №9 від 03.08.2024 року ОСОБА_11 уклала шлюб з ОСОБА_6 , після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_19 ».

Із відмови приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Паліюк Л.М. №242/01-16 від 30.07.2024 року вбачається, що пропущено встановлений законодавством шестимісячний термін для прийняття спадщини, у зв`язку з чим рекомендовано звернутися до суду.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах:, від 4 листопада2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-497цс17.

Як вбачається з витягів зі Спадкового реєстру, спадщину після смерті ОСОБА_20 спадкоємці за законом чи за заповітом не прийняли. Відповідні свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", статей 7 і 34 Закону УкраїниПро нотаріат, Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64Про введення воєнного стану в УкраїніКабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок.

Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч. 2 ст. 4 ЦК України).

Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Отже, виходячи із зазначених правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивачі, звернувшись в серпні 2023 року до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_20 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , пропустили шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті матері, а отже позивачі мають право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивачі посилаються на те, що після поховання матері вони домовились, що хтось з них один звернеться до нотаріуса з питань спадкування, а підставою для його поновлення став знайдений заповіт в серпні 2023 р., з якого вони дізнались, що мати визначила кожному із них окреме майно.

Оскільки заявлені вимоги ґрунтуються на законі, і не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, спадщина ніким не прийнята, а причина пропуску строку прийняття позивачем спадщини є поважною, тому позов підлягає задоволенню.

На стягненні з відповідача судових витрат, які позивачі понесли у зв`язку з розглядом справи не наполягали, а тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 223, 229, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Вільнозапорізької сільської ради Баштанського району Миколаївської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення, а в разі проголошення лише вступної та резолютивної частин або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Позивача: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 .

Відповідач: Вільнозапорізька сільська рада Баштанського району Миколаївської області, місце знаходження: 55650, с. Вільне Запоріжжя, вул. Москаленко, 35, Баштанський район, Миколаївська область, .

Суддя Наталя ВАСИЛЬЧЕНКО-ДРИГА