У х в а л а

6 червня 2024 року

м. Київ

Справа № 204/10047/22

Провадження № 61-3319ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. розглянув клопотання, яке від імені Східного офісу Держаудитслужби (далі - скаржник) подав і підписав ОСОБА_1 (далі - підписант) як представник, про прискорення розгляду клопотання про зупинення дії постанови Дніпровського апеляційного суду від 31 січня 2024 року (далі - клопотання)

у справі за позовом ОСОБА_2 до скаржника за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - Апарату Верховної Ради України, Державної аудиторської служби України, Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради - про визнання незаконною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії і

в с т а н о в и в :

1. 4 березня 2024 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу, яку підписав його начальник. Просив зупинити дію постанови суду апеляційної інстанції, скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про відмову в задоволенні позовних вимог. Обґрунтування необхідності зупинення дії оскарженої постанови не навів.

2. 30 квітня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив касаційну скаргу без руху та встановив для усунення недоліків останньої десятиденний строк із дня вручення копії цієї ухвали. Скаржник мав сплатити 3 969,80 грн судового збору та додати до копій касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи копії документів, які він не надав раніше.

3. 17 травня 2024 року скаржник подав до Верховного Суду заяву з додатками, згідно з якими усунув недоліки касаційної скарги.

4. 22 травня 2024 року підписант від імені скаржника сформував у системі «Електронний суд» клопотання (вх. № 17619/0/220-24 від 22 травня 2024 року), у якому просить розглянути клопотання скаржника про зупинення дії постанови Дніпровського апеляційного суду від 31 січня 2024 року в найкоротший термін з метою уникнення безпідставного відчуження державного майна (квартири) та стягнення зі скаржника 28 400,00 грн виконавчого збору. До клопотання додав, зокрема, копії постанов головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Ус В. О. від 3 травня 2024 року про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_1, про стягнення з боржника витрат виконавчого провадження та про стягнення виконавчого збору.

5. За змістом частини третьої статті 182 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

6. Верховний Суд вважає, що вказане клопотання слід повернути без розгляду, оскільки його підписала і подала особа, яка не підтвердила повноваження на представництво інтересів скаржника відповідно до вимог ЦПК України.

7. Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання чи заперечення визначені у статті 183 ЦПК України.

8. Письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (абзац перший частини другої статті 183 ЦПК України).

9. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

10. Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

11. Підписант до клопотання додав:

(1) виписку щодо Державної аудиторської служби України з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) від 9 квітня 2024 року, у якій є інформація про те, що підписант має повноваження «вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори щодо (Діє виключно в судах України без окремого доручення керівника без права: визнання або відмови від позову апеляційного або касаційної скарги, примирення сторін, права підписання позовної заяви, апеляційної та касаційної скарги)»;

(2) сформований 15 березня 2023 року у системі «Електронний суд» витяг з ЄДР щодо скаржника, у якому зазначено, що його керівником є ОСОБА_3 ;

(3) сформований 16 березня 2023 року у системі «Електронний суд» документ із назвою «Довіреність у порядку передоручення» від імені ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_1 для представництва у судах України інтересів скаржника.

12. Підписуючи клопотання від імені скаржника, підписант діяв не як його представник, яким для юридичної особи може бути тільки адвокат. Однак належних доказів того, що підписант діяв у порядку самопредставництва скаржника у суду теж немає.

13. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

14. За змістом клопотання та доданих до нього матеріалів підписант не є керівником скаржника. У такому разі його повноваження діяти від імені скаржника у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У суду відсутня інформація про те, що підписант має право діяти у порядку самопредставництва скаржника на підставі саме вказаних актів.

15. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23)).

16. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

17. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (див., зокрема, ухвали Великої Палати Верховного Суду від 8 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23, від 19 лютого 2024 року у справі № 367/1906/23, від 21 лютого 2024 року у справі № 297/2875/17, від 23 лютого 2024 року у справі № 761/36171/16-ц, від 26 лютого 2024 року у справі № 133/2744/21, від 26 лютого 2024 року у справі № 2011/17564/12, від 27 лютого 2024 року у справі № 2-401/11, від 28 лютого 2024 року у справі № 758/7617/23, від 28 лютого 2024 року у справі № 604/649/23, від 12 березня 2024 року у справі № 296/1646/23, від 29 квітня 2024 року у справі № 536/1267/18).

18. Визначені відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України документи, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені скаржника за правилами самопредставництва, підписант не надав. Входження до кола власне трудових обов`язків підписанта здійснення самопредставництва скаржника не підтвердив.

18.1. По-перше, надав датовану 9 квітня 2024 року виписку з ЄДР, яка не засвідчує (а) наявність трудових відносин зі скаржником та (б) входження до кола саме трудових обов`язків підписанта здійснення самопредставництва скаржника;

18.2. По-друге, надав сформовану у системі «Електронний суд» ще 16 березня 2023 року «довіреність у порядку передоручення»:

(а) яку видала від власного імені фізична особа - ОСОБА_3 , - а не скаржник (див. статтю 246 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України));

(б) у якій зазначено, що вона дійсна до моменту її скасування, проте не вказаний строк дії основної довіреності, копії якої у матеріалах касаційної скарги та клопотання немає (див. частину другу статті 247 ЦК України);

(в) яка не є посвідченою нотаріально всупереч припису частини другої статті 245 ЦК України.

19. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження) (абзац другий частини другої статті 183 ЦПК України).

19.1. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

19.2. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи (абзаци другий, третій частини сьомої статті 43 ЦПК України).

19.3. Підписант не додав до клопотання доказів надсилання копії останнього та доданих до нього матеріалів іншим учасникам справи (до електронного кабінету, а у разі його відсутності - у паперовій формі листом з описом вкладення).

20. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (абзац перший частини четвертої статті 183 ЦПК України).

21. Оскільки клопотання підписала та подала особа, яка не підтвердила наявність права його підписувати за правилами самопредставництва, як і не додала до клопотання докази надсилання його копії та доданих до нього матеріалів іншим учасникам справи, це клопотання слід повернути. Вказане не перешкоджає повторному зверненню до суду із таким клопотанням і поданню відповідних матеріалів для його обґрунтування, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для повернення цього клопотання.

Керуючись статтями 43, 183, 260, 261 ЦПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

повернути без розгляду клопотання, яке від імені Східного офісу Держаудитслужби підписав і подав ОСОБА_1 , про прискорення розгляду клопотання про зупинення дії постанови Дніпровського апеляційного суду від 31 січня 2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима