Справа № 539/4939/24
Провадження № 2/539/1491/2024
УХВАЛА

11.11.2024

Суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Гуменюк Г.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про розірвання договору індивідуального замовлення, стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , звернувся до суду із позовом до відповідача ФОП ОСОБА_2 про розірвання Договору індивідуального замовлення від 04.11.2021 GU №01037, укладеного між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 ; стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 безпідставно придбаних грошових коштів в сумі 12 000 гривень; стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошовиих коштів в сумі завдатку, а саме 12 000 гривень; стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойки у розмірі 0,1% від вартості Договору індивідуального замовлення від 04.11.2021 GU № 01037, за кожен робочий день прострочення виконання зобов`язання, а саме з 14 грудня 2021 року суми вартості у розмірі 13713,80 грн. 80 коп. та штрафу у розмірі 1337 грн.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975р. «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, та містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позов підлягає залишенню без руху, оскільки не повністю відповідає вимогам ст. 175,177 ЦПК України.

Від змісту позовної заяви залежать дії суду щодо вирішення питання проведення подальших процесуальних дій по розгляду справи по суті, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, визначення суб`єктного складу спірних правовідносин, дослідження доказів тощо. Від змісту позовних вимог залежить і позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, для реалізації якого має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Тому позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо дотримання процесуального порядку форми та змісту позовної заяви.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», резолютивна частина повинна мати вичерпні, чіткі, безумовні й такі, що випливають із встановлених фактичних обставин, висновки по суті розглянутих вимог і залежно від характеру справи давати відповіді на інші питання, зазначені у статтях 263-267 ЦПК України. У ній, зокрема, має бути зазначено й висновок суду по суті позовних вимог: які саме права позивача визнано або поновлено; конкретні дії, які відповідач повинен вчинити та на чию користь, або інший передбачений законом спосіб захисту порушеного права.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини, а, отже, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Відповідно до ч.2 ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Враховуючи, вимоги процесуального законодавства позивач зобов`язаний подати усі докази по справі разом із позовною заявою. Процесуальним законодавством встановлено чіткі рамки подачі доказів до суду, після чого суд не вправі приймати подані докази, оскільки буде порушено вимоги принципу змагальності.

Так зі змісту позову вбачається, що 04.11.2021 між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 укладено Договір індивідуального замовлення GU № 01037, предметом якого є організація робіт по виготовленню та передачі у власність ПВХ конструкцій, визначено які саме вироби та роботи відповідно до вказаного договору мають бути передані замовнику, та у які строки, на виконання вказаного договору замовником передано 12000грн. завдатку. В той же час час у змісті позову зазначено, що вищевказаний Договір від 04.11.2021 року не укладений сторонами у формі встановленій для основного договору, що свідчить про відсутність волевиявлення у сторін щодо надання йому сили попереднього договору, останній таким не вважається, а є договором про наміри і свідчить про наявність між сторонами договірних відносин щодо купівлі-продажу в майбутньому виробів з профілю ПВХ (балкону квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ). Водночас зазначає, що Договір, за своєю формою та змістом відповідає вимогам закону, він був укладений між сторонами у справі, а тому передана Замовником Виконавцю грошова сума є завдатком, який підлягає поверненню та просить розірвати укладений договір індивідуального замовлення від 04.11.2021 GU № 01037.

Цілком очевидно, що позивач викладаючи обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, з одного боку заявляє вимоги щодостягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 безпідставно придбаних грошових коштів в сумі 12 000 гривень, з іншого боку ті ж самі 12000 гривень він просить стягнути як завдаток, що переданий на виконання умов договору та розірвати договір. Окрім того, не зрозумілим є виклад обставин щодо укладення у майбутньому виробів з профілю ПВХ (балкону квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ) так як в даному випадку укладено Договір індивідуального замовлення GU № 01037, предметом якого є організація робіт по виготовленню та передачі у власність ПВХ конструкцій, який не містить умов щодо укладення будь-яких договорів у майбутньому.

Поняття завдатку, як і правові наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком міститься у ст.ст.570, 571 ЦК України та виникають на підставі договору. В той же час, зобов`язання з безпідставного набуття (придбання) майна виникають за наявності трьох умов: 1) має місце набуття або збереження майна; 2) вказане набуття або збереження майна здійснено за рахунок іншої особи; 3) має місце відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених ст. 11 ЦК України).

Ознайомившись із змістом позовної заяви встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам п.4,5 ч.3 ст.175 ЦПК України, оскільки: зміст позовних вимог є не зрозумілим, в даному випадку, позивач пред`явив позов із взаємосуперечливими вимогами, та одночасно просить стягнути із відповідача безпідставно придбані грошові кошти в сумі 12 000 гривень, з іншого ж боку просить розірвати укладений договір та стягнути 12000 завдатку, та нараховані неустойку та штраф, при цьому не зазначає обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги що стягнення зокрема штрафу, не зазначає доказів, що підтверджують вказані обставини, зокрема згідно яких умов договору здійснено таке нарахування, та вказати період нарахування, подавши суду розрахунок нарахованої суми штрафу.

Суд зауважує, що для ефективного судового захисту цивільного права або інтересу важливим також є обраний особою спосіб захисту, який має відповідати природі такого права або охоронюваного законом інтересу, характеру незаконного посягання та бути ефективним. позивачем має бути обрано спосіб захисту у відповідності до с.16 ЦК України, при цьому викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

З огляду на зазначене позивачу слід конкретизувати зміст позовних вимог та викласти обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо кожної із завлених вимог із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Окрім того, відповідно до частин 1, 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб та документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В даному ж випадку 04.11.2024року представником позивача подано позовну заяву за його підписом, а 06.11.2024року подано позовну заяву, що підписана самим позивачем, яка не містить вже даних про представника позивача та ціни позову і вочевидь не може вважатися копією вже поданої позовної заяви представником позивача.

Згідно із частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивачем заявлено вимогу як майнового характеру (стягнення коштів) так і не майнового характеру (розірвання договору), сплачено судовий збір за одну вимогу у розмірі 1211, 20 грн., тому позивачу слід доплатити судовий збір у тому ж розмірі.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Суд звертає увагу, що недотримання вищевказаних вимог є перешкодою до відкриття провадження у справі, позовна заява не містить документального підтвердження викладених фактичних обставин справи, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача, а також позов подано без дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Таким чином, позивачу слід виправити зазначені недоліки позовної заяви.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 ЦПК України позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Додатково суд роз`яснює, відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про розірвання договору індивідуального замовлення, стягнення коштів залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, що не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку невиконання зазначених в ухвалі вимог позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена.

Суддя Лубенського міськрайонного суду Г.М. Гуменюк