Справа № 175/4809/18
Провадження № 2/175/2451/23
УХВАЛА

"08" листопада 2024 р. смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Журавель Т.С., за участю секретаря судового засідання Вербицької К.В., Герасимової Ю.С., представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк», ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей Дніпровської районної ради Дніпропетровської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання договору іпотеки недійсним,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк», ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей Дніпровської районної ради Дніпропетровської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання договору іпотеки недійсним.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Схід Фінанс» - Жадан Костянтин Миколайович через систему «Електронний суд» надіслав клопотання про заміну відповідача Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський акціонерний банк» на його правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю «Схід Фінанс». В обґрунтування клопотання зазначено, що 19.07.2019 року між первісним кредитором та новим кредитором Товариством з обмеженою відповідальністю «Схід Фінанс» було укладено Договір про відступлення прав вимоги № 24435, у відповідності до умов якого Товариство набуло право вимоги в тому числі і до ОСОБА_1 за кредитним договором № 122/в від 03.08.2006 року на суму його заборгованості перед Банком станом на дату укладення вищевказаного договору відступлення, а Товариство сплатило за це Банку відповідну грошову суму.

Позивач засобами електронного зв`язку надіслала на адресу суду заперечення на клопотання про заміну відповідача, зазначивши, що у разі дійсного укладення договору відступлення права вимоги перший кредитор згідно з вимогами Цивільного кодексу зобов?язаний передати новому кредитору оригінали всіх первісних документів, які підтверджують виникнення права вимоги до боржника. При цьому суду не було надано доказів передачі першим кредитором ПАТ «ВА- БАНК» всіх первісних документів, які підтверджують виникнення права вимоги до боржника ОСОБА_1 .

У підготовчому засіданні ОСОБА_3 підтримала свої письмові заперечення щодо заміни відповідача.

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 також заперечував проти заміни відповідача та зазначив, що заміна в даному випадку є передчасним, оскільки ОСОБА_1 не отримував жодного повідомлення від Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про заміну кредитора.

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Заслухавши думку позивача та представника відповідача, дослідивши подане клопотання, суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Згідно ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.

Відповідно до ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно з положеннями статті 108 ЦК України перетворенням юридичної особи є зміна її організаційно-правової форми. У разі перетворення до нової юридичної особи переходять усе майно, усі права та обов`язки попередньої юридичної особи.

Правонаступництво - це перехід суб`єктивного права від однієї особи (праводавця) до іншої (правонаступника) в порядку похідного правонабуття. Перехід суб`єктивних прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого відбувається через набуття суб`єктивного права та/чи суб`єктивного обов`язку однією особою і, відповідно, їх втрату іншою. Однак при цьому спостерігається зв`язок між набутими суб`єктивними правами і обов`язками та правовідносинами, в яких перебував їх носій-попередник, з іншими особами, в силу чого і було можливе їх існування.

Процесуальне правонаступництво виникає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права. Фактично, процесуальне правонаступництво слідує за матеріальним. У кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості правонаступництва, господарському суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Наявність або відсутність процесуального правонаступництва підлягає встановленню окремо у кожному випадку.

При цьому перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта матеріального правовідношення до іншого не тягне автоматичної зміни осіб у процесуальному відношенні.

Суд звертає увагу на те, що правонаступник відповідача залучається судом до участі у справі, якщо проти цього не заперечує позивач, оскільки саме останній визначає коло відповідачів, до яких заявляє позовні вимоги.

На підставі викладеного, з урахуванням того, що позивач заперечує проти заміни відповідача Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» на його правонаступника, суд доходить висновку, що клопотання про заміну відповідача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 2, 43, 222, 258-261, 353 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про заміну відповідача відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. С. Журавель