У Х В А Л А

Справа № 932/4917/23

Провадження № 2-ві/16/24

31 жовтня 2024 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Куцевола В.В.

при секретарі - Рибалці В.І.

розглянувши у приміщенні суду у м. Дніпрі заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Більцана Костянтина Миколайовича про відвід судді в порядку ст. 36 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Котовська сільська рада про визнання недійсним заповіту, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Котовська сільська рада про визнання недійсним заповіту.

23.10.2024 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява адвоката Більцана К.М., який представляє інтереси ОСОБА_1 , в якій він просить відвести суддю Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашова І.А. від розгляду справи № 932/4917/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа: Виконавчий комітет Котовської сільської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Котовська сільська рада про визнання недійсним заповіту.

В обґрунтування своєї заяви адвокат Більцан К.М. зазначає, що під час розгляду справи № 932/4917/23, ним виявлено факт приховування і спотворення суддею доказів по справі, перешкоджання стороні відповідача у доступі до правосуддя, що безумовно свідчить про наявність підстав для відводу судді.

Так, ухвалою суду від 27.02.2024 року було задоволено клопотання представника відповідача про забезпечення доказів та витребувано у позивача оригінал заповіту ОСОБА_5 посвідченого 11.12.2019 року секретарем виконкому Котовської сільської ради Магдалиніського району Дніпропетровської області Андрушенко Н.Г. за реєстровим № 55.Відповідно до протоколу судового засідання від 19.03.2024 року оригінал заповіту долучено до матеріалів справи. 05.04.2024 року під час ознайомлення з матеріалами справи представником відповідача виявлено, що оригінал заповіту у справі відсутній. Проте суддя Кондрашов І.А. особисто пояснив представнику відповідача, що він зберігає оригінал заповіту у своєму сейфі, оскільки цей доказ є дуже важливим для розгляду справи. У внутрішньому описі справи оригінал заповіту не вказаний. Проте 08.05.2024 року представником відповідача під час ознайомлення з матеріалами справи у Дніпровському апеляційному суді виявлено, що оригінал заповіту у справі відсутній, у внутрішньому описі справи оригінал заповіту також не зазначений.

У зв`язку із вищезазначеним, представником відповідача було направлено запит до Дніпровського апеляційного суду, у відповідь на який вказано, що оригінал заповіту ОСОБА_5 від 11.12.2019 року в матеріалах справи відсутній та до Дніпровського апеляційного суду не надходив.

Як стало відомо представнику, суддею Кондрашовим І.А. було надано відповідь на запит Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра у якому зазначено, що нібито 22.04.2024 року він повернув оригінал письмового заповіту позивачу ОСОБА_2 на її заяву від 22.04.2024 року. Представник вважає, що інформація, яка вказана суддею у зазначеному листі не відповідає дійсності, оскільки 22.04.2024 року, ані в будь який інший день до електронного кабінету представника відповідача відповідна реєстраційна картка не надходила, за інформацією представника відповідача 22.04.2024 року, ОСОБА_2 в приміщенні суду не з`являлась, відповідно жодним чином не могла отримати вказаний документ.

Представник вважає, що суддя Кондрашов І.А. протиправно без реєстрації відповідної заяви та без постановлення ухвали про повернення письмового доказу вилучив оригінал письмового доказі із матеріалів справи та надав завідомо недостовірні відомості на запит Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра щодо місцезнаходження оригіналу письмового доказу, більше того 16.10.2024 року представник відповідача звернувся із заявою про ознайомлення із матеріалами справи, однак 18.10.2024 року йому було відмовлено у наданні справи для ознайомлення без пояснення причин.

На думку представника відповідача наведене дозволяє зробити обгрунтоване припущення, що суддя Кондрашов І.А. навмисно приховує матеріали справи від представника відповідача з метою приховання факту відсутності оригіналу письмового доказу, чим підтверджує факт протиправної змови зі сторони позивача та підготовку до ухвалення завідомо протиправного рішення. Відтак за вказаними обставинами представником відповідача готується дисциплінарна скарга до Вищої ради правосуддя. Окрім того, 10.04.2024 року до Вищої ради правосуддя було подано дисциплінарну скаргу щодо судді ОСОБА_6 з приводу чисельних процесуальних порушень вчинених суддею під час розгляду справи № 932/4917/23. Так, ухвалою Другої дисциплінарної падати Вищої ради правосуддя № 2612/2дп/15-24 від 04.09.2024 року якою відкрито дисциплінарну справу стосовно судді ОСОБА_6 . Додатково представник зазначає, що 08.05.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження № 0000233 стосовно судді ОСОБА_6 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 чт. 368 Кримінального кодексу України.

У зв`язку із вищезазначеним, представник відповідача вважає, що за наявності дисциплінарної скарги з боку учасника справи, а тим більше відкритого кримінального провадження з приводу корупційного злочину, суддя Кондрашов І.А. не може вважатись об`єктивним і неупередженим, а тому підлягає відводу.

Ухвалою суду від 28.10.2024 року, постановленою головуючим у справі - суддею Кондрашовим І.А. заяву про відвід, разом із матеріалами справи, передано до канцелярії суду для визначення судді, що не ходить до складу суду, яким буде вирішено заяву, оскільки відвід заявлений раніше, ніж за три робочі дні до наступного засідання у справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.10.2024 року заяву про відвід судді Кондрашова І.А. передано у провадження цього складу суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

З наведених вище підстав, заява представника представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Більцана К.М. про відвід судді Кондрашова І.А. розглядається без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали цивільної справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 30.05.2023 року суддею Кондрашовим І.А. цивільну справу прийнято до провадження, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 31.08.2024 року було об`єднано цивільну справу №932/4917/231 (провадження №2/932/1415/23) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа: Виконавчий комітет Котовської сільської ради, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та цивільну справу №932/5832/23 (провадження №2/932/1642/23) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Котовська сільська рада, про визнання недійсним заповіту в одне провадження, з присвоєнням об`єднаній справі №932/4917/23 (провадження №2/932/1415/21).

Згідно вимог ст. 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь - які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

В п.105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 року (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача ( об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Суд вважає, що наведені заявником в заяві про відвід обставини не можуть достовірно свідчити про упередженість судді Кондрашова І.А. при розгляді ним даної цивільної справи.

Разом з цим, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов`язків.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Статтею 2 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі «Ле Комт (Le Compte), Ван Левен (Van Leuven) и Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії»), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

У рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п. 97).

Тобто, якщо говорити у ракурсі безсторонності суду, то слід ураховувати те, що визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі «Ле Комт (Le Compte), Ван Левен (Van Leuven) и Де Мейер (De Meyere) проти Бельгії»), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

При цьому, ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року вказує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

З огляду на вищенаведені обставини справи, а саме у ракурсі сформованої недовіри представника відповідача до судді Кондрашова І.А, слід зазначити, що представник відповідача вважає, що суддя Кондрашов І.А. не може вважатись об`єктивним і неупередженим при розгляді даної справи, хоча в дійсності, таких об`єктивних фактів встановлено не було, проте є дійсним та реальним факт такої недовіри головуючому судді, яка породжує у відповідача сумніви у його неупередженості.

Отже, сам факт недовіри представника відповідача до головуючого судді з посиланням на певні дії судді, може створити враження необ`єктивності та упередженості судді в розгляді даної справи, а відтак, в майбутньому, стане причиною недовіри до об`єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до рішення ЄСПЛ, правосуддя має не тільки здійснюватись, а також повинно демонструватися. Під сумнівом - довіра до суду, яку суд має вселяти громадянам у демократичному суспільстві. Так, кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитися від розгляду справи (Micallef v. Malta (Мікалефф v. Мальти).

На необхідність заміни судді з метою усунення у стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості судді вказує і Верховний суд, зазначаючи, що це сприятиме зміцненню та підтримці довіри суспільства до судової влади, та це дасть змогу забезпечити усунення у стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості суддів. Ця думка враховується судом з огляду на норми Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з метою однакового застосування всіма судами загальної юрисдикції цивільного законодавства та уникнення його неоднозначного тлумачення.

Зважаючи на викладене, з метою усунення існуючих у представника відповідача та/або стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості судді Кондрашова І.А., а також для сприяння в підтримці до зростання довіри до об`єктивності суддів та судових органів, тобто в цілому до судової влади, суд вважає за необхідне, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, задовольнити заяву про відвід судді Кондрашова І.А. передати дану цивільну справу до канцелярії Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська для повторного автоматизованого розподілу для визначення іншого складу суду у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 36, 40, 258, 260, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Більцана Костянтина Миколайовича про відвід судді в порядку ст. 36 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Котовська сільська рада, про визнання недійсним заповіту - задовольнити.

Відвести суддю Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашова Ігоря Альбертовича від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Котовська сільська рада про визнання недійсним заповіту.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Котовська сільська рада про визнання недійсним заповіту - передати до канцелярії Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська для повторного автоматизованого розподілу для визначення іншого складу суду у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя В.В. Куцевол