№ провадження 2/646/3621/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2024 року м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Литвинов А.В. розглянувши позовну заяву ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій представник позивача просить стягнути з відповідача заборгованість за Кредитним договором № 819651609 в розмірі 32237,26 грн., з яких: ??7785,78 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; ??24451,48 грн. - сума заборгованості за відсотками. за Кредитним договором №/738900 в розмірі 13600,00 грн., з яких: ??4000,00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 9600,00 грн. - сума заборгованості за відсотками та судові витрати.

Вивчивши позовну заяву, приходжу до висновку, що вона подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, у зв`язку з чим певні статті ЦПК України були викладені в редакції вказаного Закону.

Так, частиною п`ятою статті 14 ЦПК України встановлено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

В порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Крім того, позовна заява є процесуальним документом, який відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України повинен містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною п`ятою статті 177 ЦПК України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). При цьому, частиною другою статті 83 ЦПК України зобов`язано позивача подати докази разом з поданням позовної заяви.

Так, за загальним правилом, визначеним ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з правилами про підсудність справ за вибором позивача, передбаченими у ч. ч. 9, 10 ст. 28 ЦПК України (правила альтернативної підсудності), позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи), а позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Таким чином, процесуальний закон вказує на те, що підсудність справ визначається саме за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні. У зв`язку з цим, виходячи з аналізу ст. ст. 27, 28 ЦПК України, місцезнаходження майна відповідача або останнє відоме зареєстроване місце його проживання чи перебування в Україні майна мають бути встановлені достеменно. У протилежному випадку суд буде позбавлений можливості виконати вимоги ст. 190 ЦПК України, які полягають в обов`язку надіслати ухвалу про відкриття провадження у справі учасникам справи, в тому числі і відповідачу.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру за № 798355 від 20.09.2024 року відповідач зареєстрованим на території України не значиться.

При зверненні до суду позивачем було вказано, адресу відповідача як: АДРЕСА_1 .

Позовна заява не містить точних відомостей щодо останнього відомого місця реєстрації відповідача, оскільки як вбачається з відповіді адміністратора ЦНАП апарату виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області від 02.10.2024 року ОСОБА_1 відповідно до облікової картки реєстрації особи не значиться зареєстроване місце проживання на території Куп`янської міської територіальної громади Харківської області.

При цьому, суд звертає увагу на те, що тільки після достовірного встановлення останнього відомого місця реєстрації проживання (перебування) відповідача або місця його постійного заняття (роботи), місцезнаходження його майна, суд має право в порядку ч. 10 ст. 187 ЦПК України здійснити виклик такої особи через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Таким чином, позивачеві необхідно вказати зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача чи останнє таке відоме із доказовим підтвердженням.

Разом з тим, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України.

Так, позивачем у позовній заяві заявлено дві позовні вимоги майнового характеру, а саме: стягнути заборгованість за Кредитним договором № 819651609 в розмірі 32237,26 грн; стягнути заборгованість за Кредитним договором №/738900 в розмірі 13600,00 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з положеннями п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2011 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Враховуючи вищезазначене, приходжу до висновку, що позивачем сплачено судовий збір лише за однією вимогою, в той час як позов містить дві самостійні вимоги з окремими предметами спору.

Позовна заява подана позивачем без застосування електронної форми.

Тобто розмір судового збору за одну вимогу майнового характеру становить 3028,00 грн.

Отже, за подачу до суду позову, враховуючи кількість самостійних позовних вимог, ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» має сплатити 6056.00 гривень (3028.00 грн. х 2) судового збору.

Згідно платіжної інструкції №277 від 12.01.2024 позивачем сплачено 3028,00 грн.

Таким чином ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» необхідно доплатити 3028,00 гривень судового збору за реквізитами:

- Отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Основ""ян/22030101 ,

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947

- Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

- Рахунок отримувача: UA0020661,

- Код класифікації доходів бюджету: 22030101,

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За змістом ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху як неналежно оформлену, а позивач повинен в 5-денний строк з моменту отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки.

Керуючись, ст.ст.175,177,185,258,260,261 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором -залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує п`яти днів з дня вручення йому ухвали, усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач усуне зазначені недоліки позовної заяви у визначений ухвалою строк, вона вважається поданою в день первісного її подання до суду, в противному випадку - вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Литвинов