Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/9529/24
Провадження № 2/357/3944/24
У Х В А Л А

іменем України

"08" листопада 2024 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Махненко Б.В.

розглянувши без участі сторін в залі суду № 2 у м. Біла Церква цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 30 жовтня 2024 року було закрито провадження у справі за позовом акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки, у зв`язку із відсутністю предмета спору.

При винесенні ухвали суду про виправлення описки були допущені механічні описки, а саме в описовій та резолютивній частинах було помилково вказано: «Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 30 жовтня 2004 року….», замість вірного «Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 30 жовтня 2024 року….» та «Дана ухвала є невід`ємною частиною заочного рішення суду від 30 жовтня 2024 року» замість вірного «Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали суду від 30 жовтня 2024 року».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущені описки не впливають на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне виправити в ухвалі суду про виправлення описки від 01 листопада 2024 року по справі № 357/9529/24 2/357/3944/24 вищевказані описки.

Керуючись ст.ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описки в описовій та резолютивній частинах ухвали про виправлення описки Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2024 року по справі № 357/9529/24 2/357/3944/24 за позовною заявою акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки, вказавши вірно: «Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 30 жовтня 2024 року було закрито провадження у справі за позовом акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки, у зв`язку із відсутністю предмета спору» та «Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали суду від 30 жовтня 2024 року».

Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали суду від 01 листопада 2024 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала суду надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов