У Х В А Л А

02 жовтня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Маняка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , правонаступниками якої являються ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , правонаступниками якої являються ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

26.09.2024 року представником позивача ОСОБА_2 адвокатом Ламбрухом О.С. подано до суду заяву про залишення позову без розгляду, а 02.10.2024 року позивачем ОСОБА_3 також подано до суду заяву про залишення позову без розгляду.

Сторони, їх представники в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Неявка учасників справи відповідно до частини третьої статті433, частини третьої статті 442 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) не є перешкодою для вирішення питання, що розглядається.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

Пунктом 5 ч. 1ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви. Тому суд зобов`язаний залишити заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням до початку розгляду справи по суті.

З урахуванням зазначеного та враховуючи те, що заяву про залишення позову без розгляду подано до початку розгляду справи по суті, позовна заява ОСОБА_1 , правонаступниками якої являються ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягає залишенню без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не порушує права та інтереси сторін або інших осіб.

Згідно ч. 3 ст. 257ЦПК України, в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема, в раз і залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів,або за його заявою (клопотанням).

Зважаючи на те, що позовна заява залишена без розгляду за заявою позивачів, сплачена ОСОБА_1 сума судового збору поверненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.257,258 - 268,353 ЦПК України, п. 4 ч. 1ст. 7Закону України «Про судовий збір», суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , правонаступниками якої являються ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення такій особі ухвали суду.

Суддя Олена ГОЛЯНА