Справа № 214/7968/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

07 листопада 2024 року суддя Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Сіденко С.І., розглядаючи позовну заяву Акціонерного товариства «Криворізька Теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

АТ «Криворізька Теплоцентраль» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послугу постачання теплової енергії, що виникла за адресою: АДРЕСА_1 у розмірі 19651,12 грн., плату за абонентське обслуговування у розмірі 247,26 грн., інфляційні витрати у сумі 2528,61 грн., 3% річних у сумі 1026,41 грн. та пеню в розмірі 202,53 грн.

Ухвалою суду від 22 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу десятиденного строку з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвала надсилалась судом на електронну адресу позивача в зареєстрованому електронному кабінеті в системі «Електронний суду» та доставлена адресату 23 жовтня 2024 року о 17:06 год., про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Відповідно до пункту 17 підрозділу 1 розділу III Положення особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом ix надсилання до Електронного кабінету таких осіб aбo в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством.

Верховний Суд у постанові від 06 березня 2023 року у справі № 753/19393/20 (провадження № 61-6136св22) виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Указане узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постановах від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Станом на дату винесення ухвали суду, позивач вимоги ухвали суду від 22.10.2024 не виконав, не звертався до суду з відповідними заявами, запитами, що свідчили б про виявлення зацікавленості ходом розгляду справи, тощо.

Згідно частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем зазначені в ухвалі суду недоліки у встановлений строк не усунуто, суд вважає необхідним позов Акціонерного товариства «Криворізька Теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути позивачу, роз`яснивши, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд

постановив:

Повернути позивачу позовну заяву Акціонерного товариства «Криворізька Теплоцентраль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 07 листопада 2024 року.

Суддя С.І. Сіденко