УХВАЛА

13 червня 2024 року

м. Київ

справа № 672/1292/20

провадження № 61-8461ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Симоненко Дмитро Євгенович, на постанову Хмельницького апеляційного суду від 16 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Куксова Марія Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Канайло Наталія Іванівна, приватний нотаріус Городоцького районного нотаріального округу Хмельницької області Шаповал Лариса Віталіївна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Куксова М. С., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Канайло Н. І., приватний нотаріус Городоцького районного нотаріального округу Хмельницької області Шаповал Л. В., ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння.

Рішенням Городоцького районного суду Хмельницької області від 21 листопада 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Витребувано

з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_1 . Витребувано з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 земельну ділянку кадастровий номер :02:002:0008. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Додатковим рішенням Городоцького районного суду Хмельницької області від

18 грудня 2023 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 11 302,88 грн.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 16 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Городоцького районного

суду Хмельницької області від 21 листопада 2023 року у частині витребування земельної ділянки змінено, витребувано з володіння ОСОБА_2 на користь

ОСОБА_1 1/2 частину земельної ділянки кадастровий номер :02:002:0008, розташовану за адресою:

АДРЕСА_1 . В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін. Додаткове рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 18 грудня 2023 року в частині розміру судових витрат змінено, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 6 535,25 грн понесених судових витрат.

10 червня 2024 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Симоненко Д. Є., через систему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Хмельницького апеляційного суду від 16 квітня 2024 року та залишити в силі рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 21 листопада 2023 року.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на таке.

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У пункті 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

При поданні касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 389 ЦПК України, заявник має заначити відомості про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування конкретної норми права у подібних правовідносинах.

Процесуальний закон покладає на заявника обов`язок зазначати у касаційній скарзі про неправильне застосування конкретних норм матеріального та/або порушення норм процесуального права, яке допустили суди попередніх інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень, та чітко визначити підставу (підстави) касаційного оскарження судового рішення, передбачену (передбачені) статтею 389 ЦПК України, з вказівкою на відповідні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані при розгляді справи.

Касаційна скарга ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Симоненко Д. Є., не відповідає зазначеним вище вимогам процесуального закону.

Заявниця узагальнено посилається на неправильне застосування судом норм матеріального права, проте не зазначає конкретні підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.

Визначення підстав касаційного оскарження, встановлених процесуальним законом, має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (приписи частини першої статті 400 ЦПК України).

Слід звернути увагу, що у порушення вимог пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України, ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Симоненко Д. Є., не зазначено у касаційній скарзі усіх учасників справи, а саме - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Канайло Н. І. (третю особу у цій справі).

За змістом пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України укасаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

За таких обставин, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України заявниці необхідно надіслати на адресу суду уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, передбачену (передбачені) статтею 389 ЦПК України, та місце проживання або місцезнаходження всіх учасників справи.

Частиною шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Таким чином, заявниці необхідно надати суду докази надсилання копії уточненої редакції касаційної скарги всім учасникам справи.

Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявницею не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано у листопаді 2020 року, судовий

збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня

2020 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2020 року становив 2 102 грн.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви

майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 840,80 грн (2 102 грн*0,4) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 10 510 грн

(2 102 грн*5) (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна провизнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Отже, враховуючи характер спору та зміст касаційної скарги, заявниці необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у цій справі за вимогу майнового характеру, із застосуванням коефіцієнту 0,8 (за відсутності на

час вирішення питання про відкриття касаційного провадження відомостей

про вартість оспорюваного майна у розмірі мінімальної ставки), що складає

1 345,28 грн ((840,80 грн*200%)*0,8)).

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі

якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. Не усунення недоліків касаційної скарги є підставою для її повернення.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявниці строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Симоненко Дмитро Євгенович, на постанову Хмельницького апеляційного суду від 16 квітня 2024 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до

25 червня2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников