Справа № 575/287/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого Плотникової Н.Б.

при секретарі Логвиненко Л.М.

розглянувши в підготовчому засіданні в місті Охтирка справу за позовом

ОСОБА_1

до ОСОБА_2 ,

треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Вольвач Анжела Вікторівна

про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

31.07.2023 р. позивач звернувся з позовом у Великописарівський районний суд Сумської області до відповідача про визнання заповіту недійсним, в якому просить визнати недійсним з моменту посвідчення заповіт, складений 22.12.2022 р. ОСОБА_4 та посвідчений приватним нотаріусом Сумського міськго нотаріального округу Вольвач А.В., зареєстрований у реєстрі за №730.

Ухвалою Великописарівського районного суду Сумської області позовну заяву прийнято до розгляду та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено по справі підготовче судове засідання.

Відповідно до акту приймання передачі судових справ від 16.05.2024 р. у відповідності до рішення Вищої ради правосуддя від 23.04.2024 р. № 1224/0/15-24 «Про зміну територіальної підсудності судових справ Великописарівського районного суду Сумської області», у зв`язку зі зміною з 01.05.2024 р. територіальної підсудності судових справ цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Вольвач Анжела Вікторівна про визнання заповіту недійсним передано до Охтирського міськрайонного суду Сумської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2024 р. цивільну справу № 575/287/23 пр. № 2/583/710/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Вольвач Анжела Вікторівна про визнання заповіту недійсним передано на розгляд судді Плотниковій Н.Б.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 24.05.2024 р. цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Вольвач Анжела Вікторівна про визнання заповіту недійсним прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 та його представники: адвокати Пєтухов А.Ю. та Бітюков В.В. в підготовче засідання 06.11.2024 р. на 10.30 год. не з`явилися, про дату, час і місце підготовчого засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Від представників позивача - адвокатів Пєтухова А.Ю. та ОСОБА_5 надійшли письмові клопотання про відкладення розгляду справи на інший день у зв`язку з їх занятістю у іншому судовому засіданні.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Коваленко В.М. просить підготовче судове засідання провести у відсутності позивача та його представників, при цьому просить взяти до уваги, що позивач та його представники постійно не з`являються в судове засідання.

Треті особи - ОСОБА_3 та приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Вольвач А.В. в підготовче засідання не з`явилися, про дату, час і місце підготовчого засідання повідомлені у встановленому законом порядку.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Розумність тривалого судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

В рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

За приписами статті 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 «Розгляд справи по суті» цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України Законом України від 29.06.2023 № 3200-IX викладено в новій редакції, відповідно до якої суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Вказана норма закону введена в дію 18.10.2023.

Так, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце підготовчого чи судового засідання; повторної неявки позивача до суду, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 24.05.2024 р. цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Вольвач Анжела Вікторівна про визнання заповіту недійсним прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання на 10.07.2024 р. на 09.00 год.

09.07.2024 р. від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пєтухова А.Ю. надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що він ( ОСОБА_6 ) має бути присутнім на слідчій дії в кримінальному провадженні (а.с. 56 т.2).

10.07.2024 р. в підготовче засідання позивач та його представник адвокат Пєтухов А.Ю. не з`вилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце підготовчого засідання (а.с. 32 т. 2). Підготовче засідання було відкладено на 25.07.2024 р. на 14.00 год. у зв`язку з задоволенням судом клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пєтухова А.Ю. про відкладення розгляду справи.

25.07.2024 року від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пєтухова А.Ю. надійшла заява, в які він просить провести судове засідання 25.07.2024 р. о 14.00 год. без його участі, та просить розглянути і задовольнити його клопотання про витребування доказів.

25.07.2024 р. в підготовче засідання позивач та його представник адвокат Пєтухов А.Ю. не з`вилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце підготовчого засідання (а.с. 61, 64 т. 2). Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пєтухова А.Ю. про витребування з КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Сумської обласної ради оригіналу медичної документації ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) за період перебування ОСОБА_4 на лікуванні в кардіологічному відділенні з ліжками для реабілітації КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Сумської обласної ради з 05.12.2022 р. по 12.12.2022 р., а саме медичну картку стаціонарного хворого № 14494, було задоволено. Підготовче засідання відкладено на 11.09.2024 р. на 10.30 год.

09.09.2024 р. від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пєтухова А.Ю. надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням ОСОБА_6 на лікарняному (а.с. 88-90 т.2).

В підготовче засідання 11.09.2024 р. о 10.30 год. позивач та його представник адвокат Пєтухов А.Ю. не з`вилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце підготовчого засідання (а.с.76, 80 т. 2).

В зв`язку з неявкою позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Пєтухова А.Ю. підготовче засідання було відкладено на 08.10.2024 р. на 08.30 год., про що позивача ОСОБА_1 повідомлено судовою повісткою із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення (яке позивач отримав 23.09.2024 р.), а його представника було повідомлено судовою повісткою-повідомленням на офіційну електронну адресу через електронний кабінет адвоката Пєтухова А.Ю. (а.с. 93, 99 т. 2).

07.10.2024 р. від адвоката позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 надійшла заява про вступ у справу представника та заява про відкладення розгляду справи (а.с. 100, 101-102 т. 2).

В підготовче засідання 08.10.2024 р. о 08.30 год. позивач та його представники адвокати Пєтухов А.Ю. та Бітюков В.В. не з`вилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце підготовчого засідання.

В зв`язку з неявкою позивача ОСОБА_1 та його представників адвоката Пєтухова А.Ю. та адвоката Бітюкова В.В. підготовче засідання було відкладено на 06.11.2024 р. на 10.30 год., про що позивача ОСОБА_1 повідомлено судовою повісткою із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення (яке позивач отримав 14.10.2024 р.), а його представників було повідомлено судовою повісткою-повідомленням на офіційну електронну адресу через електронний кабінет адвоката Пєтухова А.Ю. та адвоката Бітюкова В.В. (а.с. 106, 107, 108 т. № 2).

В підготовче засідання 06.11.2024 р. на 10.30 год. позивач ОСОБА_1 та його представники - адвокати Пєтухов А.Ю. та ОСОБА_5 повторно не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце підготовчого засідання.

Заяви про розгляд справи у відсутності позивача ОСОБА_1 та його представників до суду не надходило.

Порядок повідомлення учасників справи про судове засідання та вручення судових повісток регулюється ст. 128 ЦПК України.

Адвокати Пєтухов А.Ю. та Бітюков В.В. зареєстровані в підсистемі «Електронний суд» та отримують судові повістки в особистому електронному кабінеті, що підтверджується довідками про доставку електронного документу «Судова повістка-повідомлення про підготовче судове засідання в справі».

Згідно ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до п.п 5.8 п.5 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішення Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

При цьому суд звертає увагу, що частиною п`ятою статті 130 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. Подібний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 05 квітня 2021 року у справі № 524/3347/18 (провадження № 61-641св21), від 26 квітня 2022 року у справі № 522/4104/16-ц (провадження № 61-4123св21) та від 04 травня 2022 року у справі № 398/457/20 (провадження № 61-1603св22).

Таким чином, позивач ОСОБА_1 та його представники - адвокати Пєтухов А.Ю. та Бітюков В.В. будучи належним чином повідомлені про день, час та місце підготовчих засідань по справі в передбаченому ЦПК України порядку, повторно (тричі поспіль) не з`явилися в підготовчі засідання, призначені на 11.09.2024 р. о 10.30 год., на 08.10.2024 р. о 08.30 год., на 06.11.2024 р. о 10.30 год., правом подати заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представників не скористались.

На підставі викладеного, враховуючи, що належним чином повідомлений позивач та його представники повторно не з`явилися у підготовче засідання, чим зловживають процесуальними правами та затягують розгляд справи, заяви про розгляд справи за відсутності позивача та його представників не подали, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Подібні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22 вересня

2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 257, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Вольвач Анжела Вікторівна про визнання заповіту недійсним - без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Н.Б. Плотникова