печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" листопада 2024 р. суддя Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛОМОТО ЛТД», про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - заявник, ОСОБА_1 ), за участю заінтересованих осіб ОСОБА_2 (далі - заінтересована особа-1, ОСОБА_2 ), Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛОМОТО ЛТД» (далі - заінтересована особа-2, ТОВ «ВЕЛОМОТО ЛТД»), звернулась до Шевченківського районного суду міста Києва із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме про визнання права власності на мотоцикл у зв`язку із закінченням законного строку постановки на облік у державних органах реєстрації транспортних засобів.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 08.04.2024 року матеріали заяви ОСОБА_1 передано за підсудністю на розгляд до Печерського районного суду міста Києва.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2024 року матеріали справи передано головуючому судді 21.05.2024 року.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27.05.2024 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

30.05.2024 року ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 27.05.2024 року про залишення заяви без руху направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на зазначену в заяві адресу заявника, проте, конверт 05.09.2024 року повернувся з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою».

Як визначено у ч.ч. 3-5 ст. 124 ЦПК України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події. Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Отже, останнім днем усунення недоліків є 16.09.2024 року, проте, станом на 04.11.2024 року недоліки заяви не усунуті.

За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення «EMS» - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. За письмовою заявою відправника/адресата строк зберігання поштових відправлень, внутрішніх поштових переказів може бути продовжений за додаткову плату до двох місяців з дня надходження до об`єкта поштового зв`язку місця призначення. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику. Повернення відправлень, від яких відмовився адресат або вручення яких неможливе, повинне здійснюватися негайно.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №921/6/18).

Таким чином, сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у позовній заяві. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18.12.2019 року у справі № 2-4159/12.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відомостей про зміну місця проживання чи зміну адреси/електронної адреси для листування від заявника до суду не надходило.

Заявник як сторона, яка задіяна в ході судового процесу та є його ініціатором, зобов`язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Отже, оскільки копія ухвали суду про залишення заяви без руху 30.05.2024 року була направлена заявнику на зазначену в заяві адресу місця реєстрації останньої, проте, конверт повернувся із відміткою поштового відправлення «адресат відсутній за вказаною адресою», а заявник про зміну адреси суд не повідомляв, то суд вважає, що ухвала суду позивачу вручена, та останній про залишення позовної заяви без руху повідомлений належним чином.

Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Разом з тим, заявник звернулася до суду 29.03.2024 року, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27.05.2024 року заяву залишено без руху, проте, конверт повернувся із відміткою поштового відправлення «адресат відсутній за вказаною адресою», а заявник про зміну адреси суд не повідомляла, станом на 04.11.2024 року вказані в ухвалі недоліки не усунула, будь-яких заяв та повідомлень на адресу суду не надсилала, провадженням у справі не цікавиться.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, оскільки станом на 04.11.2024 року заявник вимоги ухвали суду не виконав, недоліки не усунув, будь-яким чином провадженням у справі не цікавився, суд дійшов висновку, що матеріали заяви слід вважати неподаними та повернути позивачу.

При цьому, суд роз`яснює, що згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 258-260, 353, 354, 353, 354, пп. 15.5 п. 15 Розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛОМОТО ЛТД», про встановлення факту, що має юридичне значення- вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику право повторно звернутись із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 04.11.2024 року.

Суддя І.В. Григоренко