Справа № 953/4318/24
н/п 2/953/2559/24
УХВАЛА
"16" вересня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
судді Єфіменко Н.В.,
за участі секретаря Лущан В.О.,
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні клопотання представника позивача про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи та витребування додаткових доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ященко Яна Юріївна, про визнання заповіту недійсним, -
22 травня 2024 року ОСОБА_1 (далі: позивач) звернулась до ОСОБА_3 (далі: відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ященко Яна Юріївна, з позовом про визнання заповіту недійсним.
В обґрунтування заявленої позовної вимоги позивач посилалась на складення заповіту її дядьком на ім`я відповідача за неможливістю усвідомлювати значення своїх дій та керування ними через наявність численних хвороб та тиску зі сторони відповідача. Вважає, що заповіт складений на ім`я відповідача є недійсний, оскільки він не відповідає внутрішній волі ОСОБА_4 , оскільки в момент складення заповіту останній не усвідомлював значення своїх дій та не міг ними керувати.
08.08.2024 представником позивача подані клопотання про призначення посмертної комплексної психолого-психіатричної експертизи, виконання якої просив доручити експертам Миколаївської філії судово-психіатричних експертиз державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» та витребування додаткових документів у справі.
У підготовче засідання учасники справи, належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, не з`явились. Представник позивача, представник відповідача підготовче засідання просили здійснювати за їх відсутності.
Дослідивши клопотання представника позивача, матеріали справи, суд зазначає наступне:
Щодо призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи.
Предметом позову є визнання недійсним заповіту.
Відповідно до ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.1257 ЦК України заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Таке ж положення міститься і у ч.3 ст.203 ЦК України.
Отже, заповіт, як односторонній правочин підпорядковується загальним правилам ЦК України щодо недійсності правочинів. Недійсними є заповіти: 1) в яких волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі; 2) складені особою, яка не мала на це права (особа не має необхідного обсягу цивільної дієздатності для складання заповіту); 3) складені з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення (відсутність нотаріального посвідчення або посвідчення особами, яке прирівнюється до нотаріального, складання заповіту представником, відсутність у тексті заповіту дати, місця його складання тощо).
Аналіз змісту наведених норм свідчить, що дійсним, тобто таким, що відповідає вимогам закону є заповіт, який посвідчений уповноваженою особою, яка мала на це право в силу закону, відсутні порушення його форми та посвідчення, волевиявлення заповідача було вільним і відповідало його волі.
Згідно з ч.3 ст.203 ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.
Відповідно до ч.1 ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна зі сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Згідно з ч.1, ч.2 ст.225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.
При зверненні до суду з вимогами про визнання заповіту недійсним, позивач посилалась на складення заповіту її дядьком на ім`я відповідача за неможливістю усвідомлювати значення своїх дій та керування ними через наявність численних хвороб та тиску зі сторони відповідача. Вважає, що заповіт складений на ім`я відповідача є недійсний, оскільки він не відповідає внутрішній волі ОСОБА_4 , оскільки в момент складення заповіту останній не усвідомлював значення своїх дій та не міг ними керувати.
За змістом положень ст.ст. 102, 103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд призначає експертизу.
Призначення експертизи судом є обов`язковим, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи (ст.105 ЦПК України).
Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 11 листопада 2019 року у справі № 496/4851/14-ц (провадження № 61-7835сво19) виклав висновок про застосування норми права, відповідно до якого підставою для визнання правочину недійсним згідно частини першої статті 225 ЦК України може бути абсолютна неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та керувати ними.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Враховуючи предмет та підстави позову, з метою усунення сумнівів та протиріч по справі, а також приймаючи до уваги, що встановлення цих обставин потребує спеціальних знань, виконуючи процесуальний обов`язок щодо сприяння учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити у справі комплексну психолого-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити питання, які зазначені представником позивача в клопотанні, а відтак клопотання представника відповідача підлягає задоволенню.
За таких обставин, витрати, пов`язані з попередньою оплатою проведення комплексної психолого-психіатричної експертизи, судом покладаються на позивача.
Щодо клопотання про витребування додаткових доказів.
Відповідно ст.83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Згідно ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
З урахуванням викладеного, зважаючи на предмет позовних вимог, об`єктивну неможливість представника позивача самостійно надати докази, а також значення витребуваної інформації для предмету доказування, з метою забезпечення повноти та об`єктивності судового розгляду, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача задовольнити.
Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.
Зупинення провадження - це тимчасове й повне припинення усіх процесуальних дій у справі, викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.
Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про факти, що входять до предмета доказування та можуть бути встановлені лише судовим експертом, який володіє спеціальними знаннями для надання висновку з досліджуваних питань.
Враховуючи те, що суд дійшов висновку про необхідність призначення у даній справі комплексної психолого-психіатричної експертизи, а для проведення експертизи матеріали справи направляються до судово-експертної установи і в цей період неможливо проводити відповідні процесуальні дії, суд користуючись своїм правом, наданим йому приписами п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, вважає за необхідне зупинити провадження у справі на час проведення судової експертизи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Керуючись ст.ст. 83, 84, 103, 104, 247, 252 .253, 260, 261 ЦПК України, суд,-
Клопотання представника позивача про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи та витребування додаткових доказів, - задовольнити частково.
На вирішення експертизи поставити наступні запитання:
- чи був здатний ОСОБА_4 в повному обсязі за станом здоров`я на момент складання заповіту на ОСОБА_2 розуміти значення своїх дій або керувати ними?;
- чи здатним був ОСОБА_4 під час складання заповіту на ОСОБА_2 , з урахуванням визначених обставин, повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення та реалізувати його своїми діями?
Для проведення посмертної комплексної судово-медичної психолого-психіатричної експертизи цивільну справу передати експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України».
Обов`язок з оплати проведення посмертної комплексної судово-медичної психолого-психіатричної експертизи покласти на позивача.
Попередити експерта, який буде здійснювати судову експертизу, про кримінальну відповідальність згідно зі ст.ст. 384,385 КК України.
В іншій частині відмовити.
Провадження у справі зупинити на час проведення судової експертизи.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення, та може бути оскаржена в частині зупинення протягом 15 днів з дня підписання її повного тексту шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя