Справа № 444/4080/24
Провадження № 2/444/1437/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

07 листопада 2024 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.,

за участі секретаря судового засідання Стець М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей в твердій грошовій сумі, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася 27.09.2024 до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей в твердій грошовій сумі.

Мотивує свої позовні вимоги тим, що рішенням Жовківського районного суду Львівської області від 26 жовтня 2020 року шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та нею, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстрований 25 квітня 2011 року у Желдецькій сільській раді Кам`янка-Бузького району Львівської області, актовий запис № 2, розірвано.

Від подружнього життя у них народилося двоє дітей, а саме дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що стверджується копіями свідоцтв про народження дітей.

Зазначає, що діти потребують значних коштів для їх утримання та виховання. Відповідач матеріально утримувати дітей не допомагає.

Вказує, що відповідач інших осіб на утриманні не має, є працездатним, стан його здоров`я дозволяє працювати, має у власності нерухоме майно, а тому вважає, що він може сплачувати аліменти та забезпечувати дітей.

Враховуючи наведене, просить ухвалити рішення, яким стягувати з відповідача в її користь кошти на утримання (аліменти) неповнолітніх дітей, а саме, доньки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в твердій грошовій сумі по 3 500.00 грн. на кожну дитину щомісячно, з подальшою щорічною індексацією відповідно до закону, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дати подання позовної заяви та до досягнення дітьми повноліття.

Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 07 жовтня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в справі, постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у справі про розгляд даної справи та призначити судове засідання з повідомленням (викликом) сторін у справі для розгляду справи по суті на 07 листопада 2024 року о 09 год. 30 хв.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву згідно якої просить справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач в судове засідання не прибув, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Поштове відправлення, яке було направлене відповідачеві за зареєстрованою у встановленому законом порядку адресою, повернуте до суду із зазначенням причини згідно довідки "Укрпошти" "адресат відсутній за вказаною адресою" (арк. спр. 22-23).

Відповідач не подавав клопотань, відзиву на позов.

Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

На підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Суд приходить до висновку про постановлення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Оскільки всі учасники в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 25.04.2011 року у Желдецькій сільській раді Кам`янка-Бузького району Львівської області. У зв`язку із реєстрацією шлюбу позивачка змінила своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 ».

Рішенням Жовківського районного суду Львівської області від 26 жовтня 2020 року шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстрований 25 квітня 2011 року у Желдецькій сільській раді Кам`янка-Бузького району Львівської області, актовий запис № 2, розірвано.

Після розірвання шлюбу залишено позивачці ОСОБА_1 прізвище " ОСОБА_7 " (арк. спр. 11-13).

Судом встановлено, що від подружнього життя у сторін народилося двоє дітей, а саме дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що стверджується копіями свідоцтв про народження дітей в матеріалах справи (арк. спр. 8-9).

Батьком дітей є відповідач по справі ОСОБА_2 .

Позивач зазначає, що відповідач добровільно матеріальної допомоги на утримання дітей не надає.

Згідно зі ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з ст.182 СКУкраїни при визначенні розміру аліментів суд враховує:

1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини;

2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів;

3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;

3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав;

3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;

4) інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 184 СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період.

Враховуючи прожитковий мінімум для дітей відповідного віку, вимоги ст. 182 Сімейного Кодексу України, розмір мінімальної заробітної плати, обов`язок батьків щодо утримання дітей, зважаючи на подані позивачем в обгрунтування розміру суми аліментів докази, беручи до уваги насамперед інтереси дітей, зважаючи на те, що відповідач є особою молодого віку, працездатним, доказів про те, що на утриманні відповідача є інші непрацездатні особи або перешкоди для праці, пов`язані із його станом здоров`я, суд приходить до висновку, що з відповідача в користь позивача необхідно стягувати кошти на утримання (аліменти в твердій грошовій сумі) неповнолітніх дітей, а саме, доньки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в твердій грошовій сумі по 3 000.00 грн. на кожну дитину щомісячно, з подальшою щорічною індексацією відповідно до закону, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дати подання позовної заяви, тобто з 27 вересня 2024 року та до досягнення дітьми повноліття.

Відповідачем не доведено жодними доказами, що стягнення аліментів в розмірі по 3000,00 грн. на дитину буде порушувати його права та можливість забезпечення власних мінімально необхідних потреб, також позивачем не доведено, що заробіток, дохід останнього дає можливість йому сплачувати аліменти на утримання неповнолітніх дітей в більшому розмірі.

Згідно з ч. 1 ст. 191 Сімейного кодексу України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.

А тому суд, виходячи із норми ч. 1 ст. 191 Сімейного кодексу України, приходить до висновку, що аліменти із відповідача на утримання дітей підлягають стягненню саме із дня пред`явлення позову, яким є 27 вересня 2024 року.

Відповідно до ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так як позивач звільнена від сплати судового збору, суд приходить до висновку, що з відповідача в користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1 211.20 грн.

Зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для часткового задоволення позовних вимог позивача ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 23, 141, 258, 259, 264, 265, 280, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити частково.

Стягувати з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 кошти на утримання (аліменти в твердій грошовій сумі) неповнолітніх дітей, а саме, доньки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , по 3 000.00 грн на кожну дитину щомісячно, з подальшою щорічною індексацією відповідно до закону, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дати подання позовної заяви, тобто з 27 вересня 2024 року, та до досягнення дітьми повноліття.

Розмір аліментів стягуваний у твердій грошовій сумі підлягає індексації відповідно до закону.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів на неповнолітніх дітей в межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп., який сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз`яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Повне найменування учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с. Зіболки Жовківського району Львівської області, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Шевченківським РВ ЛМУ ГУМВС України у Львівській області 08.07.2011 року, місце проживаня зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Дата складення повного судового рішення 07 листопада 2024 року.

Суддя Ясиновський Р. Б.