Провадження № 2/760/2462/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

07 листопада 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., за участю:

секретаря судового засідання - Гуцало М.В.,

представника відповідача ( ОСОБА_1 ) - ОСОБА_2 (ордер від 07.11.2024);

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» /далі - ТОВ «Кредитні ініціативи»/ (; адреса: 04655, м. Київ, вул. Вікентія Хвойки, буд. 21; е-mail: ; е-mail представника: ІНФОРМАЦІЯ_3) до ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; адреса: АДРЕСА_1 ), третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації /далі - Служба у справах дітей/ (; адреса: 03020, м. Київ, Повітрофлотський проспект, 41; е-mail: ), про зняття з реєстраційного обліку та визнання такими, що втратили право користування майном,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

11.10.2019 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 24.09.2019, за підписом представника позивача - адвоката Мальцевої А.В. (на підставі довіреності), в якій позивач просить зняти з реєстраційного обліку громадян ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та визнати їх такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_2 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду такої позовної заяви було визначено суддю Жовноватюк В.С.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 08.11.2019 вказану позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

22.01.2020 до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі до розгляду взаємопов`язаної справи.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 02.03.2020 вказану позовну заяву залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду від 24.09.2020 апеляційну скаргу ТОВ «Кредитні ініціативи» задоволено. Ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 02.03.2020 про залишення позову без розгляду скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26.11.2020 призначено розгляд справи у підготовчому судовому засіданні на 03.03.2021.

Розпорядженням в.о. керівника апарату Солом`янського районного суду міста Києва № 103 від 03.02.2021 у зв`язку з перебуванням судді Жовноватюк В.С. у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, призначено повторний автоматизований розподіл даної судової справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03.03.2021 провадження у даній справі було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 760/32176/19 (провадження № 2/760/8355/19).

Як вбачається з аналізу Єдиного реєстру судових рішень, рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 11.01.2022 у справі № 760/32176/19 позов ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_4 , Державний реєстратор Комунального підприємства "Світоч" м. Києва Алієв Гусєйн Азіз Огли про визнання протиправним та скасування рішення, - задоволено; визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» м. Києва Алієва Гусейна Азіза Огли від 25.01.2019 індексний номер: 45215869, згідно з яким 22.01.2019 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис № 30005975 про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», на підставі іпотечного договору від 08.11.2007, видавник АКБ "ТАС-Комерцбанк" (https://reyestr.court.gov.ua/Review/104613125).

У зв`язку з зазначеним ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 17.09.2024 провадження у справі поновлено та призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 07.11.2024.

03.10.2024 до суду надійшла заява представника ТОВ «Кредитні ініціативи» Цимбал В.І. (діє на підставі довіреності від 01.10.2024 № 01102024/10) в якій заявник просить залишити позов без розгляду на підставі ч. 5 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) /а.с. 232-233/.

У підготовче засідання, призначене на 07.11.2024 з`явився тільки представник відповідача ОСОБА_1 .

Інші учасники судового процесу та/або їх представники у судове засіданні не з`явились, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

У судовому засіданні 07.11.2024 представник відповідача ОСОБА_1 щодо заяви представника позивача про залишення позову без розгляду не заперечував.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді справи та застосовані ним норми права

Дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати до суду заяви та клопотання.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Відповідна правова позиція викладена у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.07.2020 у справі № 585/2152/19 (провадження № 61-4450св20) та від 11.04.2019 у справі № 712/13263/17 (провадження № 61-29936св18).

Разом з тим, суд бере до уваги, що для вчинення такої юридично значимої дії суд має пересвідчитись по-перше в наявності відповідного обсягу повноважень та компетенції у особи, яка просить її вчинити, по-друге у відсутності порушення будь-чиїх законних прав та інтересів такою заявою.

Відповідно до ч. 2 ст. 64 ЦПК України обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Вбачається, що долучена до заяви про залишення позову без розгляду довіреність від 01.10.2024 № 01102024/10 обмежень повноважень представника ( ОСОБА_5 ) на вчинення процесуальної дії щодо подання заяви про залишення позову без розгляду не містить.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Суд вважає, що оскільки сам позивач наразі не підтримує свій позов, то з огляду на принцип диспозитивності суд не може продовжити розгляд справи.

Розглянувши заяву позивача, вивчивши матеріали справи, та враховуючи, що по справі вже відкрито підтовче провадження, суд вважає за можливе позовну заяву залишити без розгляду.

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 19.07.2022 у справі № 388/1029/20 (провадження № 61-5083св22):

«За змістом статті 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це його диспозитивне право, передбачене нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Закріплене за позивачем право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

Суд зобов`язаний залишити подану заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

Таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18 (провадження № 61-2228св20), від 29 червня 2021 року у справі № 505/3083/13-ц (провадження № 61-4773св19), від 04 квітня 2022 року у справі № 441/1609/19 (провадження № 61-20050св21)».

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи, що звернення позивача з заявою про залишення позову без розгляду, що є диспозитивним правом позивача, здійснено після відкриття провадження у справі проте до початку розгляду справи по суті, суд вважає, що в такому разі залишення позову без розгляду не суперечить закону і не порушує прав та охоронюваних законом інтересів сторін та держави.

При цьому, суд роз`яснює, що ч. 2 ст. 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з п. 16 ч. 1 ст. 353 ЦПК України ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 13, 49, 257, 259-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, про зняття з реєстраційного обліку та визнання такими, що втратили право користування майном, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (ч. 2 ст. 261 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич