Справа № 953/778/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" листопада 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді Шаренко С.Л.,

за участю секретаря Реуцькій Н.В.,

за участю:

представника відповідача адвоката Янишена В.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відокремлений підрозділ П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визнання заповіту недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

19.01.2021 ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив суд визнати недійсним заповіт, посвідчений 05 червня 2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кесян К.С. від імені ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , реєстровий № 455.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Янишен В.П. заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки належним чином повідомлений позивача про день та час розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив. Вважає, що позивач навмисно затягує розгляд справи та зловживає своїми процесуальним правами, оскільки позивач вже неодноразово звертався до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, та після залишення такого позову без розгляду, у зв`язку з неявкою позивача в судове засідання, позивач повторно звернувся до суду та знову не з`являється в судові засідання.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, шляхом отримання смс повідомлення на номер телефону .

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

У статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що:«учасник справи має право: брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою. Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що:«залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача позивачем подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 лютого 2022 року в справі № 201/13532/15-ц (провадження № 61-17821св21) зазначено, що: «причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Враховуючи викладене, суди попередніх інстанцій встановивши, що позивач будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи в суді першої інстанції не з`явився у судові засідання, призначені на 27 листопада 2017 року та 05 лютого 2018 року, і не надіслав заяву до суду про розгляд справи за його відсутності, дійшли обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду, правильно застосувавши положення статей 223, 257 ЦПК України».

Викладені вище позиції Верховного Суду узгоджуються з позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.07.2023 у справі № 755/20634/21.

Судом встановлено, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.10.2023 за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 адвоката Святець О.М. у справі призначено посмертну судово-психіатричну експертизу. На час проведення експертизи, провадження у справі зупинено.

07.03.2024 провадження у справі відновлено, оскільки до суду надійшов лист заступника генерального директора з судової експертизи ОСОБА_4 про повернення цивільної справи та ухвали суду про призначення експертизи без виконання, в зв`язку з неоплатою позивачем експертизи та призначено справу в підготовче судове засідання на 04.04.2024 (т. 3 а.с. 29-30).

04.04.2024 підготовче засідання відкладено на 02.05.2024 на 12.00 годину, у зв`язку з відсутністю в приміщенні суду електроенергії.

02.05.2024 представник позивача адвокат Святець О.М. надав до суду заяву з проханням відкласти підготовче судове засідання, у зв`язку з його зайнятістю в розгляді кримінального провадження, яке перебуває в провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова. При цьому, підтверджень вказаних обставин, суду не надав.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 02.05.2024 підготовче судове засідання закрито та справу призначено до розгляду у судове засідання на 12.06.2024 на 14.00 год.

12.06.2024 позивач ОСОБА_1 надав до суду заяву з проханням відкласти розгляд справи, у зв`язку з розірванням угоди «Про правову допомогу № 10/07/20» з адвокатом Святець О.М. Розгляд справи відкладено на 17.07.2024 на 09.30 год.

17.07.2024 належним чином повідомлений про день та час розгляду справи позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Надав до суду заяву, з проханням відкласти судове засідання на іншу дату, у зв`язку з ускладненням його стану здоров`я (гіпертонія з ускладненням). Документів, підтверджуючих вказані обставини до суду не надав. Розгляд справи відкладено на 25.09.2024 на 14.00.

25.09.2024 належним чином повідомлений про день та час розгляду справи позивач ОСОБА_1 в судове засідання знову не з`явився, причину неявки суду не повідомив. Заяв про розгляд справи без його участі або про відкладення розгляду справи до суду не надавав. Розгляд справи відкладено на 05.11.2024 на 14.00 год.

05.11.2024 належним чином повідомлений про день та час розгляду справи позивач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив, доказів поважних причин неявки суду не надано, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав.

Враховуючи зазначене, а також предмет позову, суд приходить до висновку, що неявка позивача та/або його представника перешкоджає розгляду даної справи, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду, відповідно пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Зазначені висновки суду також узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 по справі № 9901/278/21.

При цьому суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду, як наслідок повторної неявки позивача та/або його представника забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Також суд зазначає, що відповідно до програми документообігу суду «Д3» вбачається, що 12.08.2020 позивач ОСОБА_1 звертався до суду з аналогічним позовом (справа № 953/12900/20, суддя Колесник С.А.). Ухвалою Київського районного суду від 18.01.2021 позовну заяву залишено без розгляду, у зв`язку з неявкою в судове засідання позивача. При цьому, в період перебування в провадженні судді Колесник С.А. вказаної справи, позивач ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_5 25.11.2020 звернувся з аналогічним позовом до Київського районного суду м. Харкова (справа № 953/19315/20, суддя Єфіменко), який ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 04.01.2021, у зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви, визнано неподаним та повернуто позивачу.

Після чого, позивач 19.01.2021 звернувся до суду з позовом, що розглядається ( справа № 953/778/21, суддя Шаренко С.Л.) та знову не з`являється в судове засідання, що може свідчити про зловживання позивачем своїми процесуальними правами та втрату юридичного інтересу щодо заявленого позову.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 05.05.2021,задоволено заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони державному нотаріусу відокремленого підрозділу П`ятої Харківської міської держнотконтори видавати свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 (т. 1 а.с. 125-126).

Таким чином, оскільки позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відокремлений підрозділ П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визнання недійсним заповіту залишено без розгляду, заходи забезпечення позову слід скасувати.

На підставі наведеного, керуючись статтями 257, 258, 260-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відокремлений підрозділ П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори про визнання недійсним заповіту, посвідченого 05 червня 2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кесян К.С. від імені ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , реєстровий № 455 залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу що особа, позовну заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 05.05.2021, шляхом скасування заборони державному нотаріусу відокремленого підрозділу П`ятої Харківської міської держнотконтори видавати свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2024.

Суддя - С.Л. Шаренко