У х в а л а

27 вересня 2024 року

м. Київ

Справа № 369/1790/22

Провадження № 61-11958ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Оснач Світлана Анатоліївна (далі - адвокат),

на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 грудня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2024 року

у справі за позовом скаржника до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договору позики, укладеного у вигляді розписки, недійсним і

в с т а н о в и в :

1. 21 серпня 2024 року адвокат в інтересах скаржника подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про задоволення позову.

2. За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.

3. Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.

(1) Щодо вимог до змісту касаційної скарги

4. За змістом пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав). Скаржник такі підстави не конкретизував.

4.1. Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

(1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (абзац другий пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України);

(2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні (пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК України);

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду (абзац третій пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України).

(3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України);

(4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

4.2. За змістом наведених приписів особа, яка подає касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після його перегляду апеляційним судом та/або на постанову апеляційного суду, має у касаційній скарзі достатньо чітко вказати одну чи більше підстав касаційного оскарження (із зазначених вище чотирьох), а також обґрунтувати таку підставу (такі підстави).

4.3. Скаржник у касаційній скарзі мотивував, чому вважає, що оскаржені судові рішення слід скасувати, проте не пов`язав відповідні аргументи з передбаченими частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження. Тому повинен це зробити.

(2) Щодо дотримання принципу рівності

5. За змістом пункту 7 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повиннобути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. Адвокат у переліку додатків до касаційної скарги зазначила, зокрема, копію рішення суду від 29 грудня 2023 року, відповідь № 467464 про наявність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС адвоката Оснач С. А., відповідь про наявність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС скаржника, відповідь про наявність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС ОСОБА_2 , відповідь про відсутність зареєстрованого електронного кабінету ЄСІТС ОСОБА_2 , відповідь про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС ОСОБА_3 . Однак згідно з актом № 839, який склали начальник відділу опрацювання документів (канцелярії) управління забезпечення автоматизованого документообігу суду, головний і провідний спеціалісти цього відділу, серед додатків до касаційної скарги зазначені документи відсутні.

5.2. Крім того, адвокат до касаційної скарги додала експрес-накладні, згідно з якими відправила на адреси інших учасників справи документи, зміст яких невідомий. Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що останній не надав копій касаційної скарги з усіма додатками для інших учасників справи.

5.3. ЦПК України встановив обов`язок особи, яка подає касаційну скаргу не через електронний кабінет, надавати Верховному Суду копії цієї скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи і не передбачає можливостей ні самостійно надсилати такі документи іншим учасникам справи, ні визначати, які додані до цієї скарги матеріали їм не надавати. З огляду на зазначене скаржник (самостійно або через адвоката) повинен надіслати суду копії касаційної скарги та всі додані до неї матеріали відповідно до кількості учасників справи.

(3) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги

6. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

7. Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення адвокатові або скаржнику. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржнику.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 грудня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договору позики, укладеного у вигляді розписки, недійсним.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима