Справа № 709/1453/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2024 року с-ще Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Романова О.Г., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Пузіна Дениса Миколайовича про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ТОВ «Укр кредит фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в:

27 вересня 2024 року цивільній справі за позовом ТОВ «Укр кредит фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором Чорнобаївським районним судом було винесено заочне рішення, яким позовні вимоги позивача задоволено у повному обсязі.

06 листопада 2024 року до Чорнобаївського районного суду Черкаської області звернувся представник відповідача ОСОБА_2 із заявою про перегляд заочного рішення та просить суд поновити строк для подання заяви про скасування та перегляд заочного судового рішення та звільнити відповідача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання даної заяви згідно ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Згідно з ч.ч. 1 і 2 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Частиною 3 ст. 284 ЦПК України передбачено, що учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення винесено Чорнобаївським районним судом Черкаської області

27 вересня 2024 року, вручено відповідачу 05 жовтня 2024 року, а тому строк для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення пройшов.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 4 ст. 127 ЦПК України передбачено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Як вбачається із матеріалів справи, представник відповідача ОСОБА_2 09 жовтня 2024 року та 25 жовтня 2024 року звертався до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із клопотаннями про ознайомлення із матеріалами справи.

Відповідно до Постанови Верховного суду від 05 серпня 2020 року (справа

№ 177/1163/16-ц) при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції.

Враховубчи вищевикладене, з метою уникнення надмірного формалізму та забезпеченню вільного доступу до правосуддя, суд приходить до висновку, що строк для заяви про перегляд заочного рішення підлягає поновленню.

Разом з тим, відповідно до ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення, а також до заяви, поданої особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Так, згідно з ч. 4 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів, крім випадків, якщо така заява подається в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання заяви в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Заяву про перегляд заочного рішення подано представником відповідача через підсистему «Електронний суд».

Всупереч цьому, до заяви про перегляд заочного рішення не додано докази надсилання її копії та копій додатків іншим учасникам справи.

Також, представником відповідача було заявлено клопотання про звільнення відповідача від сплати судового збору за подання даної заяви згідно ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Так, посилання сторони відповідача на звільнення її від сплати судового збору за подачу заяви про перегляд заочного рішення на підставі ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів`є безпідставним, з огляду на наступне.

В силу вимог ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Преамбула Закону України «Про захист прав споживачів» визначає, що Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаєЗакон України «Про судовий збір».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року у справі

№ 761/24881/16-ц зазначила, що статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому статтею 5 Закону України «Про судовий збір», не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів. Велика Палата констатувала, що стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову, зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). Отже, при прийнятті Закону України «Про судовий збір» законодавець передбачив можливість застосування Закону України «Про захист прав споживачів» при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору. Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді.

Отже, Велика Палата Верховного Суду визначила єдиний підхід щодо застосування судами норм матеріального права під час визначення, чи звільнена особа від сплати судового збору за звернення до суду із позовом на підставі Закону України «Про захист прав споживачів», сформулювавши, що виключно позивачі споживачі у таких справах звільняються від справляння судового збору на всіх стадіях судового розгляду.

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 160/15864/20 зазначено, що стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів» підтверджує можливість судового захисту прав споживачів, передбачених законодавством, і встановлює певні особливості судового захисту їх прав, однією з яких є звільнення споживачів від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. У регулюванні сплати судового збору положення зазначеної норми права є спеціальними щодо положень статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки остання загалом урегульовує питання звільнення різних суб`єктів звернення до суду від сплати судового збору за різні процесуальні дії (об`єкти сплати судового збору) в судах усіх інстанцій.

Ураховуючи наведене, споживачі звільняються від сплати судового збору на всіх стадіях цивільного процесу у випадку, якщо вони є позивачами і звертаються до суду з позовами про захист прав споживачів.

Зокрема, такої ж позиції дотримується Верховний Суд при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору на підставі ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» за подачу касаційної скарги особами, які не мають процесуального статусу позивача (ухвала від 10 січня 2023 року у справі №344/8736/21).

Таким чином, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про звільнення відповідача від сплати судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Відповідно до ч. 6 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Згідно з п.п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду, зокрема, заяви про перегляд заочного рішення, поданої фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на момент звернення до суду становить 605,60 грн.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Черк.обл./тг смт Чорноб/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37930566

Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0023761

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Чорнобаївський районний суд Черкаської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши стороні відповідача строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Також, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності передбачених законом умов або зменшити розмір судового збору чи звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185, 259-261, 284-286 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Поновити відповідачу ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на подання заява про перегляд заочного рішення.

У задоволенні клопотання про звільнення відповідача ОСОБА_1 від сплати судового збору відмовити.

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Пузіна Дениса Миколайовича про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ТОВ «Укр кредит фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків який не може перевищувати 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у разі не усунення недоліків заяви про перегляд заочного рішення у строк, встановлений судом, така заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя О.Г. Романова