справа №176/1141/24
провадження №2/176/779/24
УХВАЛА

11 червня 2024 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі :

головуючого судді Волчек Н.Ю.,

з участю секретаря Ляху В.Л.,

розглянувши клопотання представника позивача, адвоката Зеркіна Артура Сергійовича про виклик свідків та розгляд справи з викликом сторін по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за борговою розпискою, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області перебуває вищезазначена справа.

Ухвалою судді від 15 травня 2024 року по справі відкрито провадження та постановлено здійснювати розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Крім того у даній ухвалі сторонам було роз`яснено їх право звернутись до суду в передбачений ч. 7 ст. 279 ЦПК України, строк з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

10 червня 2024 року до суду надійшло клопотання представника позивача, адвоката Зеркіна А.С., де останній просить проводити розгляд справи з повідомленням сторін, викликати та допитати в судовому засіданні свідка ОСОБА_3 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання, представник позивача зазначив, що у відзиві на позов відповідач посилається на пропуск позивачем строку звернення до суду з позовом, тому з метою доведення того, що позивачем не пропущено строк позовної давності для звернення до суду останній просить допитати у судовому засіданні свідка ОСОБА_3 , який зможе підтвердити факт того, що позивач спілкувався з відповідачем, нагадував про необхідність повернення боргу та відповідач не відмовлявся повертати борг, підтвердить, що востаннє спілкувався з відповідачем у грудні 2022 року.

11.06.2024 року від представника відповідача, адвоката Штефан Т.М. до суду надійшло заперечення проти задоволення клопотання представника позивача про виклик свідків та розгляд справи з викликом сторін. Представник відповідача зазначає, що жодного факту, що має значення для справи і підлягає з`ясуванню і доведенню заявлений свідок пояснити не може. Посилання на те, що строк позовної давності має рахуватись з 2022 року не має жодного підґрунтя. Крім того, представник відповідача вважає, що підстави для розгляду справи з викликом сторін також відсутні.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку, що останнє задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Щодо допиту у судовому засіданні свідка ОСОБА_3 .

Згідно з ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Статтею 91 ЦПК України визначено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Так, свідок, якого представник Позивача просить викликати до суду, як зазначено у клопотанні, може пояснити і підтвердити факт, того, що Позивач позичав кошти Відповідачеві, чого останній і не заперечує, а навіть підтверджує у відзиві. Тому підтверджувати факту дачі в борг суду не потрібно, т.я. це не заперечується. Підтвердження свідком того, що останнє спілкування з відповідачем відбулось у грудні 2022 року взагалі не має значення для справи, оскільки у борговій розписці чітко зазначено дату повернення боргу.

Таким чином, покази свідка ОСОБА_3 не мають значення для повного та всебічного розгляду справи та суд не вбачає необхідності в його допиті.

Щодо переходу до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 ЦПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Частинами 2, 4 - 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи та справи.

Виходячи з положень частин 1-6 статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Відповідач таку заяву не подавав, Позивач просив розглянути спір в спрощеному провадженні за його відсутності.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 277 ЦПК України, частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При цьому суд зазначає, що усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмовому провадженні).

З наявних матеріалів справи необхідності проведення судового засідання (в т.ч. підготовчого) не вбачається.

Як зазначено, зокрема, в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на обставини справи, підстави для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в спрощеному порядку з викликом сторін на переконання суду - відсутні.

Керуючись ст.ст. 260, 274, 277, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Зеркіна Артура Сергійовича про виклик свідків та розгляд справи з викликом сторін по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за борговою розпискою- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області Н.Ю. ВОЛЧЕК