Провадження № 2/337/1496/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 червня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Сидорова М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Кузнєцов Дмитро Олександрович, до ОСОБА_2 про розподіл спільного сумісного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

04.06.2024 до суду надійшла вищевказана позовна заява, в якій ОСОБА_1 просить в порядку поділу спільного сумісного майна:

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину земельної ділянки, кадастровий номер: :01:003:1205, площею 0,08 га, дата державної реєстрації земельної ділянки 01.11.2019;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину будівельних матеріалів з яких побудований дачний будинок на земельній ділянці, кадастровий номер: :01:003:1205, площею 0,08 га, дата державної реєстрації земельної ділянки 01.11.2019;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину гаражу № НОМЕР_1 та на 1/2 частину гаражу № НОМЕР_2 в БГК «Антей-2»;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину легкового автомобілю КІА Sportage, реєстраційний номер НОМЕР_3 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину легкового автомобілю SENS, реєстраційний номер НОМЕР_4 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину причепу, реєстраційний номер НОМЕР_5 .

Також позивачка просить стягнути з відповідача понесені нею судові витрати.

Однак, суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України та провадження у справі не може бути відкрито через наступне.

Так, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Суд зауважує, що визначення ціни позову майнового характеру є обов`язковою вимогою до позовної заяви, і процесуальний закон не передбачає підстав звільнення позивача від його виконання. Така вимога співвідноситься з приписами ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких сума судового збору, яка підлягає сплаті у позовах майнового характеру визначається виходячи саме із ціни позову.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24.01.2018 у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну.

Відповідно до п.2, п.9, п.10 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Як роз`яснено у п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 №11, поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК України та ст.372 ЦК України. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Вартість майна визначається відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності (ч.1 ст.3 Закону).

Майном, яке може оцінюватися, вважаються об`єкти в матеріальній формі, зокрема, будівлі та споруди (включаючи їх невід`ємні частини), об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості, машини, обладнання, транспортні засоби тощо (ч.2 ст.3 Закону).

Якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість (ст. 9 Закону).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 заявлено вимогу про поділ спільного сумісного майна подружжя шляхом визнання за нею права власності на 1/2 частину цього майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 ; земельної ділянки, кадастровий номер: :01:003:1205, площею 0,08 га; будівельних матеріалів з яких побудований дачний будинок на земельній ділянці, кадастровий номер: :01:003:1205, площею 0,08 га; гаражів № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 в БГК «Антей-2»; автомобілів КІА Sportage, реєстраційний номер НОМЕР_3 та SENS, реєстраційний номер НОМЕР_4 ; причепу, реєстраційний номер НОМЕР_5 .

При цьому ціну позову визначено у розмірі 362026,50 грн, що становить 1/2 частину вартості спірної квартири (загальна вартість квартири визначена в розмірі 622013,00 грн) та 1/2 частини вартості спірної земельної ділянки (загальна вартість земельної ділянки визначена в розмірі 102040,00 грн) та сплачено судовий збір в сумі 3620,26 грн.

Вартість іншого спірного майна - будівельних матеріалів з яких побудований дачний будинок, двох гаражів, двох автомобілів та причепу позивачем не визначена та до матеріалів справи не надано жодного документу, який би підтверджував вартість цього майна станом на час подання позову.

Водночас позивач зазначає, що у неї відсутні правовстановлюючі документи на вказане спірне майно, у зв`язку з чим вона не може вжити заходів щодо оцінки цього майна та визначити розмір судового збору.

Проте, належних і допустимих доказів на підтвердження неможливості встановлення вартості спірного майна позивач не надала, як і те, що у позивача відсутні перешкоди для визначення його вартості, отримання відповідних висновків суб`єкта оціночної діяльності (оцінювача) а, відтак, позивачем не дотримано вимоги п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позовна заява не містить загальної ціни позову з урахуванням вартості усього спірного майна.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пп.1 п.1ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у 2024 році 1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у 2024 році - 15140,00 грн).

Відтак належна до сплати сума судового збору має бути розрахована як: ціна позову х 1,0 %, та має бути не менше 1211,20 грн.(3028,00 грн х 0,4) та не більше 15140 грн. (3028,00 грн х 5).

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, у випадку ненадання позивачем документів, що встановлює дійсну вартість усього спірного майна, враховуючи приписи ч. 2 ст. 176 ЦПК України, з урахуванням обсягу спірного майна, суд попередньо вважає необхідним визначити суму судового збору, який підлягає оплаті при поданні даного позову за вимогу майнового характеру у розмірі 15140,00 грн, що становить 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вказані судом недоліки перешкоджають прийняттю позовної заяви до судового розгляду, то її слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 10-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом надання суду інформації про належну ціну позову з урахуванням вартості усього спірного майна та документів про вартість такого спірного майна: будівельних матеріалів з яких побудований дачний будинок на земельній ділянці, кадастровий номер: :01:003:1205, площею 0,08 га; гаражів № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 в БГК «Антей-2»; автомобілів КІА Sportage, реєстраційний номер НОМЕР_3 та SENS, реєстраційний номер НОМЕР_4 ; причепу, реєстраційний номер НОМЕР_5 ,а також платіжного документу про доплату судового збору за вимогу майнового характеру, який у загальному розмірі становить 1 відсоток від належної ціни позову, а у разі неможливості визначення точної ціни позову, дорозміру попередньо визначеному судом (реквізити: Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Отримувач: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Хортиц./22030101; Код ЕДРПОУ отримувача: 37941997; Номер рахунку отримувача: UA0008514; Код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Керуючись ст.175, 177, 185, 259-261, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Кузнєцов Дмитро Олександрович, до ОСОБА_2 про розподіл спільного сумісного майна подружжя- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 (десять) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що інакше позов буде вважатися неподаним і повернутий.

Ухвала суду в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Сидорова