У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року Подільський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Будзан Л.Д., за участю секретаря судового засідання Губенко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 , у якій просить суд розірвати шлюб із відповідачем.

Ухвалою суду від 22.10.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

У судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

23.10.2024 року відповідач подав заяву про надання строку на примирення терміном шість місяців. Вказав, що позов не визнає, бажає зберегти сім`ю, оскільки сторони мають неповнолітніх дітей, одна з яких ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має рідкісне генетичне захворювання, яка потребує постійного спеціалізованого догляду. Тому, стабільна сімейна підтримка є важливою для благополуччя дитини.

Представник позивача подала письмові заперечення на заяву відповідача про надання строку на примирення, звернула увагу суду на те, що шлюб грунтується на вільній згоді чоловіка та дружини, примушування до шлюбу не допускається. Вказала, що подальше збереження шлюбу між сторонами суперечить інтересам позивача, тому недоцільно надавати строк для примирення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали провадження, розглянувши клопотання сторін, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу.

Згідно із статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя, і це не випадково, оскільки такі питання можуть вирішуватися виключно у процесі розгляду конкретної справи. Важливою особливістю справ про розірвання шлюбу є те, що суд з урахуванням усіх фактичних обставин може відкласти розгляд справи та призначити подружжю строк для примирення.

Системний аналіз норм СК України вказує на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком, відповідна правова позиція викладена в постанові Верховний Суд від 30.05.2019 у справі № 442/6319/16-ц.

Крім того, суд виходить з пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», яка визначає, що вжиття заходів щодо примирення подружжя є можливістю суду, а не його обов`язком та вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові КЦС ВС від 11 червня 2019 року №605/434/18 (61-3235св19).

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 виявив бажання зберегти сім`ю.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що у сторін наявні неповнолітні діти, а тому, діючи в інтересах дітей, беручи до уваги заперечення відповідача, суд вважає за необхідне клопотання відповідача задовольнити та надати подружжю строк на примирення терміном у 6 місяців.

Відповідно до ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, - до закінчення строку для примирення, встановленого судом.

На підставі викладеного та керуючись 240, 251, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання відповідача ОСОБА_2 - задовольнити.

Надати сторонам у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу строк для примирення терміном у шість місяців.

Зупинити провадження у даній справі до 06.04.2025 року у зв`язку із наданням строку на примирення.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Леся БУДЗАН