Справа № 212/4923/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 жовтня 2024 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого Чайкіна І.Б., за участю: секретаря судового засідання Крутиголови В.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просила розірвати шлюб нею та відповідачем. Свою заяву мотивує тим, що з 2018 року перебуває у шлюбі з відповідачем. Cторони мають спільних дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На момент звернення до суду сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинені у зв`язку із втратою взаєморозуміння та поваги, почуття кохання та довіри один до одного. Сторони не ведуть спільного господарства, мешкають окремо та між ними відсутнє будь-яке спілкування. Вважає, що сім`ю зберегти неможливо. Просила не надавати строк на примирення.
Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.08.2024 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву.
Позивачка у судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про час, дату та місце проведення судового засідання, подала разом з позовом заяву в якій просила розглядати справу за її відсутності позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з`явився, вважається належним чином повідомленим, правом відзиву не скористався, будь-яких клопотань на адресу суду не надходило.
Враховуючи вказані факти, згоду позивача, що викладена у письмовому клопотанні, суд вважає за можливе відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , уклали шлюб 19.10.2018 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданого ПОКРОВСЬКИМ РАЙОННИМ У МІСТІ КРИВОМУ РОЗІ ВІДДІЛОМ ДЕРЖАВНОЇ РЕЄСТРАЦІЇ АКТІВ ЦИВІЛЬНОГО СТАНУ ГОЛОВНОГО ТЕРИТОРІАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ ЮСТИЦІЇ У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ, актовий запис № 714 (а.с. 4).
Сторони мають дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження дітей (а.с.5- 6).
Позивачка зазначає, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують сімейно-шлюбні стосунки та вказує, що сім`я з відповідачем не склалася і фактично припинила своє існування.
Статтею 51 Конституції України проголошено: шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ч. 1 ст. 24 СК України).
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року передбачено, що чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони мають різні інтереси та погляди, шлюбні відносини існують лише формально, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний.
Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити шлюбне прізвище, про що судом зазначається у рішенні.
Згідно до ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог у відповідності до приписів статті 141 ЦПК України, а тому з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню 1211, 20 гривень.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110-112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 12, 77-81, 128,139,141,142, 206,207,259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 19.10.2018 року ПОКРОВСЬКИМ РАЙОННИМ У МІСТІ КРИВОМУ РОЗІ ВІДДІЛОМ ДЕРЖАВНОЇ РЕЄСТРАЦІЇ АКТІВ ЦИВІЛЬНОГО СТАНУ ГОЛОВНОГО ТЕРИТОРІАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ ЮСТИЦІЇ У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ, актовий запис № 714 - розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачці відновити дошлюбне прізвище «ОСОБА_5 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 судовий збір на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 в сумі 1211, 20 гривень.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 03.10.2024 року.

Суддя: І. Б. Чайкін