Справа № 192/1018/24
Провадження № 2/192/456/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Тітової О.О.,

з участю секретаря - Біжко Ю.М.

розглянувши у підготовчому судовому засіданнів селищі Солоне Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», товариство з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» про захист прав споживача та відшкодування моральної шкоди,

встановив:

В провадженні суду перебуває дана цивільна справа.

Позивач в судове засідання 07 листопада 2024 року не з`явилась, про слухання справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Подала суду клопотання через систему «Електронний суд» про винесення ухвали про відкриття провадження у справі щодо заявлених вимог про визнання порушення відповідачами прав споживача електричної енергії, про визнання незаконними відключення електричної енергії 03.05.2024, негайне підключення електроенергії та видачу акту про підключення електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 , про стягнення моральної шкоди. Ціна позову (в еквіваленті) 3000 євро з кожного відповідача розгляд якого, а також про відкладення судового засідання призначеного на 07.11.2024 на 14:00 год., просила провести за її відсутності.

Представники відповідачів кожен окремо подали до суду заяву про проведення судового засідання 07.11.2024 у відсутність представників.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи здійснювався без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства серед іншого є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані , зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, що спрямовано на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Відповідно до ч.2 ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, а згідно частини четвертої кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Ухвалою суду від 03 червня 2024 року дану справу прийнято до свого провадження після задоволення самовідводу судді Стрельникова О.О.

Після прийняття справи до свого провадження 02 липня 2024 року через систему «Електронний суд» позивачем подано уточнену позовну заяву, якою збільшено позовні вимоги.

Ухвалою суду від 03 липня 2024 року прийнята до розгляду позовна заява з урахуванням збільшених позовних вимог.

За таких обставин питання щодо позовних вимог, які розглядаються судом було вирішено ще 03.07.2024 року. Отже, заяву позивача від 06.11.2024 про винесення ухвали про відкриття провадження у справі щодо заявлених вимог, суд визнає такою, що суперечить завданню цивільного судочинства, спрямовано на безпідставне затягування справи з огляду на те, що позивач просить вирішити тільки заяву про винесення ухвали про відкриття провадження щодо частини вимог у її відсутність та відкласти розгляд справи, що вказує також на свідоме перешкоджання позивачем розгляду справи по суті.

Суд зауважує, що, як в заяві позивача від 06.11.2024 року, так і інших чисельних заявах та клопотаннях позивача поданих до суду, ОСОБА_1 використовуються зневажливі словосполучення та особисті характеристики як для суду, так і для представників відповідачів, що свідчить про очевидну неповагу, як до суду, так і до учасників даної справи.

Суд вважає, що такі звернення до суду неприпустимі та не можуть використовуватись в будь-яких заявах чи клопотаннях оскільки суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню.

Зазначений висновок суду щодо зловживання процесуальними правами узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній в постанові від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19 (провадження № 11-82заі19).

Відповідно до ч.3 ст.44 ЦПК України якщо подання заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право, зокрема, залишити без розгляду заяву, клопотання.

Отже, заяву позивача від 06.11.2024 про винесення ухвали про відкриття провадження у справі щодо заявлених вимог суд визнає зловживанням процесуальними правами тазалишає без розгляду.

Суд дослідив матеріали справи та подані позивачем заяви вважає необхідним залишити позов ОСОБА_1 без розгляду з таких підстав.

Ухвалою суду від 25 липня 2024 року у даній справі закрито підготовче провадження та справа призначена до розгляду по суті.

В судове засідання 18 вересня 2024 року позивач не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність не подала. Подала заяву про відвід головуючого, про зупинення провадження у справі, про винесення окремої ухвали.

У зв`язку з перервою в роботі суду з 12:00 год. до 12:45 год. та неможливістю представників відповідачів взяти участь в розгляді справи після відновлення роботи суду, розгляд справи було відкладено до 10.10.2024.

В судове засідання 10 жовтня 2024 позивач не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність не подала. До суду подала заяву про негайне винесення ухвали про негайне відновлення електропостачання, повторно заяву про зупинення провадження у справі та про відвід головуючого.

У зв`язку з завершенням робочого часу суду розгляд справи було відкладено до 07.11.2024.

Як вже зазначалось позивач в дане судове засідання 07 листопада 2024 року не з`явилась та заяви про розгляд справи у її відсутність не подала. В заяві залишеної судом без розгляду у зв`язку зі зловживанням процесуальними правами, просила розглянути тільки її у свою відсутність та відкласти розгляд справи.

Як вже зазначалось судом, завдання цивільного судочинства превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Одними із основних принципів цивільного судочинства також є диспозитивність, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини та практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц, від 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч.3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився, зокрема, в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивач в жодне судове засідання (підготовче чи по суті) не з`явилась, втретє поспіль не з`явилась в судове засідання для розгляду справи по суті, про розгляд справи повідомлена належним чином, про що свідчать довідки про доставку судової повістки до електронного кабінету позивача. Заяви про розгляд справи у відсутність позивача до суду не подано.

Згідно з правою позицією Верховного Суду, викладеної у постанові від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Такі ж висновки викладені і у постановах Верховного Суду від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19.

Суд вважає, що позивач, як ініціатор судового розгляду, не зацікавлена у вирішенні судом заявленого нею позову, а чисельні аналогічні заяви та клопотання направленні на перешкоджання розгляду справи.

Враховуючи, що позивач, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль 10 жовтня 2024 року та 07 листопада 2024 року не з`явилась в судове засідання, не скористалась правом подати заяву про розгляд справи у її відсутність, та жодного разу не повідомила про причини своєї неявки, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду не перешкоджає позивачу повторно звернутись до суду з тими ж самими вимогами.

Керуючись ст. ст. 257-260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про винесення ухвали про відкриття провадження у справі від 06.11.2024 - визнати зловживанням процесуальними правами та залишити без розгляду.

Позов ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», товариство з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» про захист прав споживача та відшкодування моральної шкоди залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня її складення.

Повна ухвала складена 07.11.2024.

Суддя О.О. Тітова