УХВАЛА

08 листопада 2024 року

м. Київ

справа № 947/24403/23

провадження № 61-14332 ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Київського районного суду м. Одеси від 11 березня 2024 року та постанову Одеського апеляційного суду від 02 жовтня 2024 року у справі за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про захист прав споживача та зобов`язання відновити залишок коштів на рахунку,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 11 березня 2024 року, залишеним без змін постановою Одеського апеляційного суду від 02 жовтня 2024 року,у задоволенні позову АТ КБ «ПриватБанк» відмовлено. Зустрічний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Зобов`язано АТ КБ «Приватбанк» відновити залишок кредитних коштів на рахунку ОСОБА_1 у сумі 29 949,00 грн. безпідставно списаних (перерахованих) 02 серпня 2022 року з карткового рахунку за № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) належного ОСОБА_1 . Визнано всі нараховані АТ КБ «Приватбанк» з 02 серпня 2022 року проценти за картковим рахунком НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), який належать ОСОБА_1 , недійсними та зобов`язано АТ КБ «Приватбанк» їх списати. Стягнуто з АТ КБ «Приватбанк» на користь ОСОБА_1 безпідставно списані (перераховані) кошти з карткового рахунку за № НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ) у сумі 53 968,50 грн. В іншій частині відмовлено.

До Верховного Суду 23 жовтня 2024 року засобами поштового зв`язку від імені АТ КБ «ПриватБанк»- адвокат Демарчук Н. О. подала касаційну скаргу на вказані судові рішення, у якій просила їх скасувати та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX.

З урахуванням внесених змін до процесуального закону, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що у порушення вимог пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету адвоката Демарчук Н. О.

Враховуючи викладене вище, адвокат Демарчук Н. О. в силу вимог статті 14 ЦПК України в обов`язковому порядку зобов`язаназареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами або надати відомості про наявність електронного кабінету.

Щодо сплати судового збору

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України доданий до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі 5 368,00 грн, не підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Розміри ставок судового збору визначено частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду з цими позовами).

Згідно із частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до частини шостої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

У разі якщо в апеляційному або в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів (частина двадцять перша постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10).

У касаційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк» оскаржує судові рішення як за результатами розгляду його позовутак і зустрічного позову ОСОБА_1 .

Враховуючи, що заявник оскаржує судові рішення як за основним такі за зустрічним позовом, за подання касаційної скарги необхідно сплатити 7 515,20 грн (2 684,00 грн * 200%) + (1 073,60 грн * 200%).

Оскільки заявником сплачено 5 368,00 грн (платіжна інструкція від 22 жовтня 2024 року № BOJ62B43J1), тому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2 147,20 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Щодо клопотання про зупинення виконання судових рішень

Відповідно до частини другої статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи те, що представник АТ КБ «ПриватБанк» - адвокат Демарчук Н. О. подала заяву про зупинення виконання судових рішень, яка не містить підпису особи, яка її подала, що не відповідає вимогам частини другої статті 183 ЦПК України, суд касаційної інстанції повертає її заявнику без розгляду.

Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.

Керуючись статтями 183, 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про зупинення виконання судових рішень повернути заявнику без розгляду.

Касаційну скаргу акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Київського районного суду м. Одеси від 11 березня 2024 року та постанову Одеського апеляційного суду від 02 жовтня 2024 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь