БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/177/23
Провадження № 2/273/70/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року м.Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Самойленко Л.М.,

при секретарі судових засідань Муравській М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача Баранівської міської ради, третя особа на стороні позивача - ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Баранівка Новоград-Волинського району Житомирської області, терміном 90 днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_4 . Заповіту він не залишав, а тому спадщина відкрилась за законом. Після його смерті залишилось таке спадкове майно: житловий будинок за АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,1612 га для будівництва та обслуговування житлового будинку. На день смерті батька з ним проживала та була зареєстрована мати та дружина спадкодавця ОСОБА_3 , яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла. З нею на момент смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований, заповіту вона не залишала. У зв`язку зі смертю ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно, що належало батьку. Крім позивача, спадкоємцем першої черги є його сестра ОСОБА_2 , яка на спадщину не претендує. Вважає, що строк прийняття спадщини пропустив з поважних причин, а саме у зв`язку з тим, що почалась війна, змінювались строки для прийняття спадщини, він перебував на роботі на деокупованих територіях, розбирав та відновлював приміщення, які були пошкоджені внаслідок обстрілів, тому змоги приїхати в м.Баранівка на протязі 10 місяців він не мав.

Позивач в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує повністю, просить розглядати справу без його участі та позов задовольнити, оскільки під час воєнного стану непрацювали державні реєстри і йому було важко зорієнтуватися зі строками прийняття спадщини.

Відповідач Баранівська міська рада свого представника в судове засідання не направила, надіслали заяву, в якій просить розглядати справу без представника, не заперечує щодо задоволення позовних вимог у разі їх доведення належними та допустимими доказами у судовому засіданні.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, направила заяву, в якій просила розглядати справу без її участі, позов визнає повністю.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши зібрані по справі докази в сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги обгрунтовані, а тому підлягають задоволенню.

Згідно копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 24.04.1955 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб 24.04.1955 року та дружині присвоєно прізвище " ОСОБА_6 " (а.с.7).

Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (серія НОМЕР_2 від 17.10.1966) ( а.с. 8 ).

Згідно із копіями свідоцтв про смерть ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Баранівка Новоград-Волинського району Житомирської області (а.с.11,12).

З довідки сектору реєстрації місця проживання Баранівської міської ради від 04.01.2023 року вбачається, що за адресою АДРЕСА_2 були зареєстровані ОСОБА_4 , знятий з обліку 04.01.2023 та ОСОБА_3 , знята з обліку 13.12.2021 (а.с. 13 ).

Згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ЖТ/12-01 №000350 та Свідоцтва про право власності на житловий будинок №232 від 27.12.2005 р. власником земельної ділянки площею 0,1612 та житлового будинку, який розташований в АДРЕСА_2 є ОСОБА_4 . (а.с.9,10).

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Василя Присяжнюка від 08.01.2023 року № 03/01-16 ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ( а.с. 15).

Спадкові справи щодо майна померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_3 не заводились(а.с.24).

ОСОБА_2 своєю заявою відмовилась від прийняття спадщини (а.с.33).

Згідно з ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Стаття 1268 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач в передбачений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України).

Правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався по теперішній час.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

З 29.06.2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України).

Суд приймає до уваги, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні та у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі ним заяв про прийняття спадщини.

У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

У справі «Новік проти України» (заява № 48068/06, п. 19) ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.

Як встановлено судом, матір позивача ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і закінчення строку на прийняття спадщини припадало на початок повномасштабного вторгнення збройних сил російської федерації на територію України, що унеможливило позивача зорієнтуватися у строках прийняття спадщиния під час воєнного стану. Враховуючи вище зазначене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами на вчинення цих дій та не мають стати підставою усунення його від права спадкування, а тому приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.12,13,81,206,259,263-265,280 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 90 (дев`яносто) днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення).

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Людмила САМОЙЛЕНКО