Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/385/20
Провадження № 2/935/603/24
У Х В А Л А

31 травня 2024 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Василенка Р.О., із секретарем - Криворучко Я.В., за участю: позивача - ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , провівши підготовче засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Коростишівський комунальник» щодо порушення трудових прав,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в підготовчому засіданні позовні вимоги підтримав. Повідомив, що в подальшому у ході розгляду справи у нього може виникнути необхідність в уточненні вимог та зверненні до суду з додатковими клопотаннями.

Підтримав та просив задовольнити подані у підготовчому засіданні клопотання про призначення комплексної судової експертизи за участю судових експертів судової медицини, санітарії та гігієни праці, комунальної санітарії і гігієни, інтелектуальної власності, психології, економіки, з метою визначення ступеню тяжкості ушкодження здоров`я, підтвердження моральної, матеріальної та іншої шкоди, а також про витребування зокрема з відповідача, інших установ та організацій доказів вказаних у клопотанні.

Також підтримав клопотання про усунення порушень прав позивача допущені внаслідок систематичних зловживань з боку відповідача та його представника, в тому числі і те, яке було подано 07 вересня 2020 року та наявне у матеріалах справи.

Представник відповідача ОСОБА_2 у підготовчому засіданні позов не визнав. Повідомив всі відомі йому обставини та надав всі наявні докази, інших заяв, доповнень, уточнень та клопотань не має. Щодо поданих позивачем клопотань просив відмовити, у зв`язку з безпідставністю. Подану заяву про виклик свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтримав. Вказав, що ці особи можуть повідомити обставини розслідування нещасного випадку на підприємстві.

Суд, розглянувши подані клопотання, заслухавши учасників, дійшов до наступного висновку.

Щодо клопотання про призначення комплексної судової експертизи.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з положеннями ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процессуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд має право для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначити експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі, у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не може замінити інші засоби доказування.

Зі змісту позову вбачається, що підставою звернення до суду із заявленими позивачем вимогами слугує захист його порушених трудових прав, в тому числі у зв`язку з його звільненням та відшкодуванням відповідних компенсанцій, моральної та матеріальної шкоди.

В той же час подане клопотання про призначення комплексної судової експертизи за участю судових експертів судової медицини, санітарії та гігієни праці, комунальної санітарії і гігієни, інтелектуальної власності, психології, економіки, містить перелік питань, що не стосується предмету даного позову.

Викладені ОСОБА_1 у клопотанні питання щодо спроможності позивача за станом здоров`я продовжувати виконувати свої трудові обов`язки за договором, причин погіршення його стану здоров`я, ступеню ушкоджень здоров`я через недоїдання, відповідність умов проживання приміщень, впливу затримки заробітної плати на життєдіяльність позивача та на його творчу діяльність, розмір матеріальної шкоди через переслідування позивача за місцем його роботи, відповідності документів при прийомі його на роботу, тощо за своїм змістом не містять обставин, дослідження і з`ясування яких потребує призначення комплексної судової експертизи.

Позивачем не наведено у клопотанні про призначення експертизи обгрунтування необхідності призначення у даній справі такої експертизи з наведених ним питань.Тобто у клопотанні не вказано для з`ясування яких обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання інших сферах, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, що зумовлює призначення у справі такої експертизи.

Відтак підстави для задоволення клопотання про призначення комплексної експертизи в тому числі, щодо огляду приміщень за участю експертів відсутні, а тому задоволенню не підлягає.

Суд роз`яснює позивачу, що останній не позбавлений можливості долучати до матеріалів справи наявні у нього докази відповідно до ст.76-89 ЦКП України, зокрема щодо ступеню порушення його стану здоров`я у вказаний ним період часу.

Щодо клопотання про витребування доказів.

Позивач просить витребувати зокрема у відповідача Комунального підприємства «Коростишівський комунальник» кадрові документи про надання щорічних відпусток його працівників за період 2014-2020 років, бухгалтерські документи про перерахування заробітної плати його працівників за період 2017-2020 років та затверджений фонд заробітної плати за місяцями за період 2017 - 2020 роки, організаційні та розпорядчі документи відповідача, а також інформацію про отримання коштів через відділення ТОВ «Нова пошта», також інформацію про рух коштів, розмір кредитних ставок за період 2017 - 2020 роки з АТ«Райффайзен Банк Аваль» та АТ КБ «ПРИВАТБАНК», також наявні на зберіганні у Житомирському окружному адміністративному суді речі, які заражені грибком, довідки з ВП № 2 Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області та Коростишівської окружної прокуратури про звернення до поліції та матеріалами перевірок за період 2017 - 2020 роки, інформацію щодо звернень позивача до Головного управління Національної поліції України в Житомирській області, медичні документи про надання позивачу медичної допомоги за період 2015 - 2020 роки та про надання невідкладної швидкої медичної допомоги за період 2017 - 2019 роки з Коростишівської ЦРЛ та Центру невідкладної медичної допомоги, а також з Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Житомирській області справу та інші документи, що стосуються розслідування нещасного випадку 15.06.2019 року, довідки про ціни на продукти харчування на Коростишівському кооперативному ринку за позовний період.

Відповідно до ч. 1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Так, предметом позову по даній справі захист порушених трудових прав позивача, в тому числі у зв`язку з його звільненням та відшкодуванням компенсацій, моральної та матеріальної шкоди.

Всупереч вимогам положень ч. 2 ст. 84 ЦПК України позивачем не зазначено обставини, які можуть підтвердити витребувані докази, або аргументи, які вони можуть спростувати.

При цьому відповідачем разом із відзивом надано суду зокрема матеріали розслідування нещасного випадку, що стався 15.06.2019 року з позивачем, який працював двірником Комунального підприємства «Коростишівський комунальник», копію протоколу засідання комісії із соціального страхування, копії обліків робочого часу, які містять відомості, щодо наведених у позивачем обставин у позові, а позивачем зокрема долучено до позову довідку про доходи за період січня 2019 року до грудня 2019 року.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів слід відмовити.

Щодо поданих клопотань про усунення порушень прав позивача поданого у підготовчому засіданні 31.05.2024 року та наявної у матеріалах справи заяви про вжиття заходів щодо неодноразових та систематичних зловживань відповідачем від 07.09.2020 р. (а.с 242 т.2).

У поданій ОСОБА_1 заяві від 07.09.2020 року, останній, зокрема зазначив, що відповідач неправдиво вказує відомості(дати) отримання ним ухвали суду про відкриття провадження у цій справі, відзив надісланий відповідачем на його адресу з порушенням строку та не містить долучених додатків, відповідачем заявлено клопотання про відкладення розгляду справи 20.05.2020 року з не передбаченої законом підстави, долучення до відзиву значної кількості документів є свідченням штучного ускладнення справи, таким чином відповідач вводить суд в оману, що вказує на зловживання своїми процесуальними права та порушення принципу рівності учасників справи, тому вважає, що є підстави для повернення відзиву та застосування відповідних заходів щодо відповідача.

Вимоги, щодо змісту відзиву та порядку його направлення до суду та учасникам справи визначені у ст. 178 ЦПК України.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені статтею 183 ЦПК України. Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити перелік вказаний у цій статті та інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Зі змісту поданого відзиву вбачається, що останній відповідає визначеним вимогам, тому підстави для його повернення відсутні, повернення наданого суду відзиву суперечитиме приниципу змагальності сторін та диспозитивності.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Такими заходами зокрема може бути повернення чи залишення без розгляду скарг, заяв, клопотань, штраф, постановлення окремої ухвали суду.

Водночас цивільний процесуальний закон покладає на сторони обов`язок щодо добросовісності їх дій, оскільки вона сприяє встановленню дійсних прав та обов`язків сторін у спірних правовідносинах. Лише здійснення сторонами своїх процесуальних прав для досягнення тих процесуальних цілей, які визначені законом, та сумлінне виконання сторонами своїх процесуальних обов`язків може забезпечити справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільної справи, у межах якого будуть встановлені дійсні права та обов`язки сторін.

Добросовісність у відповідному контексті слід розуміти як використання правових важелів процесуального статусу сторони виключно для досягнення встановленої законом процесуальної мети.

Дослідивши наявні матеріали справи судом не встановлено обставин щодо умисного зловживання відповідачем своїми процесуальними правами про які зазначає позивач у свої заяві від 07.09.2020 року. З матеріалів справи слідує, що позивач неодноразово знайомився з матеріалами справи та мав можливість отримати відповідні копії долучених сторонами в тому числі і долучені до відзиву додатки. Таким чином на переконання суду відсутність відомостей щодо направлення позивачу долучених до відзиву додатків не є свідченням завідомого зловживання відповідачем своїми процесуальними правами. При цьому викладені позивачем інші обставини щодо ведення відповідачем суд в оману та зриву судових засідань не відповідають дійсним обставинам та не підтверджують вчинення відповідачем дій спрямованих на порушення прав позивача.

Разом із тим не підлягає задоволенню клопотання позивача, яке подане 31.05.2024 року у підготовчому засіданні, у зв`язку з його безпідставністю. Зі змісту якого слідує, що порушення прав позивача викликані діями головуючого судді та представником відповідача через організацію акустики приміщення суду та технічних засобів суду, що перешкоджає позивачу сприймати висловлювання та виступи в повному обсязі, через що він вимушений перепитувати суддю його запитання.

Так, в підготовчому засіданні судом не було встановлено будь-яких технічних проблем в ході фіксації та здійснення судом підготовчих дій чи не належного стану зали судового засідання. Будь-яких зауважень від інших учасників справи не надходило. Таким чином перешкод для реалізації позивачем своїх прав чи участі його у судових засіданнях саме через недоліки роботи технічних засобів суду не встановлено.

З огляду на викладене, позивачем не наведено обставин та не надано доказів, які слугували підставою для вжиття судом заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами, тому суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення поданої заяви від 07.09.2020 року та клопотання поданого у підготовчому засіданні 31.05.2024 року.

Щодо заяви представника відповідача про виклик свідків.

Згідно ч. ч. 1, 4 ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Враховуючи характер спору, що виник між сторонами, суд вважає заяву представника відповідача про виклик свідків обґрунтованою і такою, що підлягає до задоволення.

Враховуючи положення ст.198 ЦПК України, підготовчі дії до судового розгляду суд вважає закінченими та призначає справу до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.13, 44, 84, 91, 198, 200,210 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення комплексної судової експертизи, витребування доказів та усунення порушень прав позивача, -відмовити.

Заяву представника відповідача ОСОБА_2 про виклик свідків, - задовольнити.

Викликати у судове засідання свідків:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою, АДРЕСА_1 та ОСОБА_4 .

Закрити підготовче провадження.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 09 серпня 2024 року о 10 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 04.06.2024 року.

Суддя Роман ВАСИЛЕНКО