ПОСТАНОВА

Іменем України

15 лютого 2024 року м. Кропивницький

справа № 401/3226/23

провадження № 22-ц/4809/304/24

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С.І. (головуючий, суддя-доповідач), Карпенка О. Л., Чельник О. І.,

за участі секретаря Бойко В. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі Світловодська міська рада, ОСОБА_2 ,

третя особа Перша Світловодська державна нотаріальна контора,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 листопада 2023 року у складі судді Гармаш Т. І. і

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Світловодської міської ради та просив:

-визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 ;

-визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 .

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 .

Маючи намір прийняти спадщину, 23 серпня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Першої Світловодської державної нотаріальної контори, проте, у прийнятті заяви йому було відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини.

ОСОБА_1 вважав, що строк для прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин, адже крім нього іншим спадкоємцем першої ступені споріднення є його матір ОСОБА_2 .

В березні 2023 року ОСОБА_1 був ознайомлений з постановою КМУ № 164 від 28 лютого 2022 року, згідно якої перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

Проте, позивач не був обізнаний з тим, що згідно постанови КМУ № 469 від 09.05.2023 з 19 червня 2023 року повернулися строки для прийняття спадщини, що діяли до війни.

Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_2 раптово померла молодша сестра ОСОБА_1 ОСОБА_4 , що спонукало позивача на подачу заяви про відкриття спадкової справи.

Короткий зміст судових рішень суду першої інстанції

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30 жовтня 2023 року залучено до участі у справі ОСОБА_2 в якості співвідповідача.

Рішенням Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 листопада 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальних органів України заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати віднесено за рахунок позивача.

Рішення суду мотивовано тим, що ОСОБА_1 наведено поважні причини пропуску строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Короткий змістапеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 листопада 2023 року скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідач ніяких документів щодо даної справи не підписувала, її ніхто не ставив до відома про подання вказаного позову та про те, що вона є відповідачем у справі.

У позивача було достатньо часу для своєчасного подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, адже йому було достовірно відомо про смерть ОСОБА_3 і він був присутній на його похованні і ніяких питань щодо спадщини у нього не виникало.

При цьому, ОСОБА_1 за життя ОСОБА_3 вкрай негативно ставився до нього, тому спадкодавець і подарував квартиру ОСОБА_5 та зробив заповіт на свою доньку ОСОБА_4 .

Таким чином, ОСОБА_2 вважає, що ОСОБА_1 ввів в оману її та суд першої інстанції, умисно приховавши зазначені вище обставини, що є підставою для скасування оскаржуваного рішення.

Відзиви на апеляційну скаргу

Від ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_2 .

Відзивів на апеляційну скаргу від інших учасників справи не надходило, що відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Розгляд справи у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції

В судовому засіданні апеляційного суду, проведеного в режимі відеоконференції, ОСОБА_1 заперечував проти доводів апеляційної скарги.

ОСОБА_2 , представники Світловодської міської ради та Першої Світловодської державної нотаріальної контори в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просила розглядати справу за її відсутності.

Від Світловодської міської ради надійшло клопотання про розгляд справи без участі відповідача.

Від Першої Світловодської державної нотаріальної контори Кіровоградської області надійшло клопотання, в якому третя особа присить розглядати справу без участі її представника.

Відповідно до положень частини першої статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Оскільки, відповідачі та третя особа про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, суд вирішив розглянути справу без участі осіб, що не з`явились, що відповідає положенням статті 372 ЦПК України.

Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права іздотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставіповно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторонни посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Судом першої інстанції встановлено, що згідно копії свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до копії свідоцтва про народження батьками позивача ОСОБА_1 є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 наведено поважні причини пропуску строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Проте, з такими висновками суду першої інстанції погодитись не можна, з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) відфізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, право на спадщинувиникає з моменту їївідкриття, і закон зобов`язуєспадкоємця, якийпостійно не проживав зіспадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусузаяву про прийняттяспадщини.

Згідно з частинами першою, другою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі№ 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (див. постанови Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі№ 750/2158/21, від 08 червня 2023 року у справі № 585/2163/22, від 09 жовтня 2023 року у справі № 671/208/22).

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести тіобставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Матеріалами справи підтверджується, що відповідно до копії свідотцва про народження серії НОМЕР_1 від 14 квітня 1962 року батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а. с. 8).

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 23 серпня 2023 року, виданого повторно, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 11).

Після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 26.01.2024 № 75585581 (а. с. 220).

Копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 04 вересня 2023 року, виданого повторно, підтверджується, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , яка є донькою ОСОБА_3 , що не заперечується учасниками справи (а. с. 10, 116).

Відповідно до копії листа державного нотаріуса Першої Світловодської державної нотаріальної контори від 24.08.2023 № 597/02-14 на заяву ОСОБА_1 , зареєстровану 24.08.2023, за якою позивач звернувся після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 з питання реєстрації спадкової справи в Спадковому елетронному реєстрі, повідомлено, що його заява про прийняття спадщини надійшла після спливу 6-ти місяців з дня смерті спадкодавця, та роз`яснено про необхідність звернення заявника до суду для визначення йомк додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а. с. 9).

З аналізу викладеного вбачається, що встановлений ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився 27 червня 2023 року, а позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_5 , тобто з пропуском встановленого строку.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, ОСОБА_1 посилався на наявність іншого спадкоємця після смерті батька, необізнаність про повернення строків для прийняття спадщини до тих, що діяли до війни, а також на раптову смерть молодшої сестри.

Аналізуючи наведені прични пропуску строку, суд приходить до висновку про те, що факт того, що спадкоємцем першої черги після смерті батька ОСОБА_1 є матір позивача ОСОБА_2 , не може ввжатися поважною причною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки не є тією обставиною, що перешкоджала позивачу для подання такої заяви у встановлений законом строк.

Щодо посилань ОСОБА_1 на те, що він не був обізнаний з тим, що згідно постанови КМУ № 469 від 09.05.2023 з 19 червня 2023 року повернулися строки для прийняття спадщини, що діяли згідно постанови КМУ № 164 від 28 лютого 2022 року, згідно якої перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, суд зазначає наступне.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (стаття 1270 ЦК України).

За змістом пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», у редакції, чинній до 23 травня 2023 року, було встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що:

- правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються ЦК України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України;

- строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України);

- законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини;

- пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (у редакції, чинній до 23 травня 2023 року) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Вказані правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21(провадження № 61-8014св22) та від 30 жовтня 2023 року у справі № 196/143/21 (провадження № 61-10646 св 23).

З аналізу викладеного вбачається, що до спірних правовідносин підлягає застосуванню ст. 1270 ЦК України, якою визначено присічний шестимісячний строк дл прийняття спадщини, а посилання ОСОБА_1 на постанову КМУ № 469 від 09.05.2023 є безпідставними.

Не можуть також бути підставою для надання додаткового строку для прийняття спадщини посилання ОСОБА_1 на смерть його сестри ОСОБА_4 , оскільки судом встановлено, що остання померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто після закінчення шестимісячного строку для прийняття позивачем спадщини після смерті ОСОБА_3 .

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачем не надано безспірних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, не доведено наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, що у силу статті 81 ЦПК України є його процесуальним обов`язком.

Оскільки судом встановлено відсутність обставин, передбачених статтею 1272 ЦК України, для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, в задоволенні позову ОСОБА_1 до Світловодської міської ради Кіровоградської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини необхідно було відмовити з підстав його недоведеності та необґрунтованості.

Суд не бере до уваги доводи апеляційної скарги про те, ОСОБА_2 ніяких документів щодо даної справи не підписувала, її ніхто не ставив до відома про подання вказаного позову та про те, що вона є відповідачем у справі, з огляду на наявну в матеріалах справи заяву ОСОБА_2 про розгляд справи без її участі, яка підписана відповідачем.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Суд першої інстанції, розглядаючи спір, що виник між сторонами, не надав належну оцінку поважності причин пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини та наданим позивачем доказам, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права відповідно до п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України є підставами для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового про відмову в задоволенні позовних вимог.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню, а рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 листопада 2023 рокускасуванню з ухваленням нового про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Світловодської міської ради Кіровоградської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Щодо судових витрат

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з ухваленням нового про відмову в задоволенні позовних вимог, в порядку розподілу судових витрат, з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 підлягає стягненню 1 610 грн 40 коп судового збору, сплаченого відповідачем за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст. 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 листопада 2023 року скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Світловодської міської ради Кіровоградської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ) 1 610 (одна тисяча шістсот десять) грн 40 коп судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 21.02.2024.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді О. Л. Карпенко

О. І. Чельник