Справа № 523/403/24
Провадження №2/523/1022/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2024 р. м.Одеса

Суворовський районний суд м.Одеси у складі:

головуючого судді - Дяченко В.Г.,

за участю секретаря судового засідання Томілко М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом Суворовської окружної прокуратури міста Одеси в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди завданої водним біоресурсам,-

В С Т А Н О В И В:

До Суворовського районного суду м. Одеси звернувся представник Суворовської окружної прокуратури міста Одеси в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просив стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) 11 118,00 гривень шкоди, завданої водним біоресурсам. Крім того, представник просив стягнути з відповідача у справі на користь Одеської обласної прокуратури сплачений судовий збір.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, протоколом про адміністративне правопорушення № 005696/573 від 17 жовтня 2022 року встановлено, що 17 жовтня 2022 року о 18.00 годині, в Одеській області, Одеський район, р. Турунчук, ОСОБА_1 здійснював лов риби на 4 спінінга 4 гачка, виловив риби сазан вагою 15 кг, чим перевищив добову норму вилову на одного риболова на 12 кг, риба сазан вагою 3 кг залишена ОСОБА_1 , 8 кг сазана 5 штук в живому виді випущена до водойми, а 4 кг 3 шт. сазана, яка знаходилася в скулому виді, вилучена. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.4.6 п.6.2 «Правил любительського та спортивного рибальства», та згідно постанови КМУ №1209 від 21 листопада 2011 року зі змінами, причинив шкоди водним біоресурсам та наніс збитків на суму: сазан, 3 шт. х 3706 11118 грн. Своїми діями ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та ч. 4 ст.85 КУпАП.

Постановою Біляївського районного суду Одеської області від 01 грудня 2022 року по справі № 496/5415/22 ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 гривень, з конфіскацією на користь держави незаконно добутої риби сазан у кількості 3 шт.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди, ОСОБА_1 наніс збитків рибному господарству України на суму 11 118,00 грн. які не відшкодовані, а тому підлягають стягненню з відповідача.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 13.03.2024 року відкрито провадження у даній справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні прокурор Суворовської окружної прокуратури міста Одеси Лупашко С.М. підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 визнав обставини справи, однак не погодився з розміром шкоди, посилаючись на те, що на ринку вартість риби становить 50 грн. за 1 кг.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що протоколом про адміністративне правопорушення № 005696/573 від 17 жовтня 2022 року встановлено, що 17 жовтня 2022 року о 18.00 годині, в Одеській області, Одеський район, р. Турунчук, ОСОБА_1 здійснював лов риби на 4 спінінга 4 гачка, виловив риби сазан вагою 15 кг, чим перевищив добову норму вилову на одного риболова на 12 кг, риба сазан вагою 3 кг залишена ОСОБА_1 , 8 кг сазана 5 штук в живому виді випущена до водойми, а 4 кг 3 шт. сазана, яка знаходилася в скулому виді, вилучена. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.4.6 п.6.2 «Правил любительського та спортивного рибальства», та згідно постанови КМУ №1209 від 21 листопада 2011 року зі змінами, причинив шкоди водним біоресурсам та наніс збитків на суму: сазан, 3 шт. х 3706 11118 грн. Своїми діями ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та ч. 4 ст.85 КУпАП. ( а.с.19-20).

Постановою Біляївського районного суду Одеської області від 01 грудня 2022 року по справі № 496/5415/22 ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 гривень, з конфіскацією на користь держави незаконно добутої риби сазан у кількості 3 шт. ( а.с.17).

Винуватість відповідача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, є доведеною і вищевказана постанова у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, у відповідності до частини 6 статті 82 ЦПК України, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Статтею 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», визначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. Вилучення водних біоресурсів, у тому числі і риби, із середовища їх перебування добування, є окремим видом правопорушення, за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди згідно визначених розмірів (такс), при цьому для настання відповідальності не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.

Вищезазначена позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 541/307/17.

Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно опису вилучених знарядь лову, транспортних засобів, водних біоресурсів та іншого майна, у ОСОБА_1 відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, акту виявлення та вилучення безхазяйного майна № 005696 від 17.10.2024 року за фактом порушення статті 85 ч. 4 КУпАП, вилучено рибу сазан в кількості 3 штуки вагою 4 кг. ( а.с.21).

З довідки Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області від 01.11.2022 року вбачається, що згідно такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 у редакції, на час виникнення спірних правовідносин, загальна сума заподіяної ОСОБА_1 шкоди склала 11 118,00 грн. ( а.с.18).

Відповідач даний розрахунок не спростував.

Положеннями ст. 4 ЦПК України, визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Звертаючись до суду із позовом в інтересах держави, уповноваженими органами якої є Чорноморське басейнове управління Державного агентства меліорації та рибного господарства, прокурор посилався на те, що діями відповідача була спричинена шкода рибним запасам України. Вказана шкода у добровільному порядку не відшкодована, а Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) листом від 04.05.2023 року звернулося до Одеської обласної прокуратури для представництва інтересів держави в суді у справах щодо відшкодування шкоди, заподіяної громадянами та стягнення в дохід держави ( а.с. 27).

Приписи ст.131-1 Конституції України, ст. 56 ЦПК України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», наділяють прокурора повноваженнями на представництво в суді інтересів держави у виключних випадках, а саме: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Оскільки Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) самостійно не реалізувало своє процесуальне право на подання позову, то у відповідності до положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.56 ЦПК України, є всі підстави для підтвердження представництва прокурором інтересів держави в суді, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 26 травня 2020 року по справі №912/2385/18 за схожих обставин.

Таким чином наявні підстави для представництва інтересів держави в особі вказаних юридичних осіб у суді прокурором.

Згідно з приписами ст.66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до приписів ст.10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Статтею 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

За приписами ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, зокрема за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди.

Відповідно до ст.13 Конституції України та ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в якій зазначається, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Крім того, ст.142 Конституції України, визначено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Відповідно до ст.ст.16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування є юридичними особами і від імені та в інтересах територіальних громад, відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції.

Отже, органи місцевого самоврядування в межах своєї території є самостійними суб`єктами права власності на природні ресурси (в тому числі водні біоресурси).

Відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до абзацу 11 частини 1 статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.

З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади і зазначені природні ресурси є власністю Українського народу.

Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в ст.1166 ЦК України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Позивачем належними та допустимими доказами доведено заявлені позовні вимоги.

Будь-яких доказів на спростування заявлених позивачем вимог відповідач в порядку вимог ст. 81 ЦПК України суду не надав.

З`ясувавши повно, всебічно та об`єктивно обставини справи, оцінивши надані суду докази, виходячи з вищевикладених вимог діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позивачем надано достатньо доказів того, що внаслідок вилову водних біоресурсів, було заподіяно шкоду рибному господарству України в розмірі 11 118,00 гривень, у добровільному порядку відповідачем шкоду не відшкодовано, обставин, на які посилається позивач як на підставу своїх позовних вимог, відповідачем не спростовано, тому заподіяна відповідачем шкода підлягає стягненню в судовому порядку, що є підставою для задоволення позову.

Відповідно до положень статті 141 ЦПК України суд покладає на відповідача в повному обсязі сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2 684,00 грн.

Керуючись ст. ст. 5, 6, 10, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов Суворовської окружної прокуратури міста Одеси () в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) ( ) до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди завданої водним біоресурсам задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована адреса місця проживання : АДРЕСА_1 ) на користь держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) 11 118,00 гривень шкоди, завданої водним біоресурсам, які зарахувати на розрахунковий рахунок UA0015612, отримувач ГУК у Одеській області/с. Маяки, , код класифікації доходів бюджету 24062100.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована адреса місця проживання : АДРЕСА_1 ) на користь Одеської обласної прокуратури (, місцезнаходження: вул. Отамана Головатого, 89, м. Одеса) сплачений судовий збір у розмірі 2 684,00 грн. (реквізити отримувача: 65026, м. Одеса, вулиця Пушкінська, 3, МФО 820172, p/p UA0000564 в ДКСУ в м. Київ, , код класифікації видатків бюджету -2800).

Рішення суду може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 29.10.2024 року .

Суддя: