Справа № 357/9162/24
Провадження № 2/357/3840/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( ЗАОЧНЕ )

02 жовтня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Фельтіна Н. А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

28 червня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, у якому просить суд розірвати шлюб між сторонами.

Позовні вимоги мотивувала тим, що 24 червня 2015 року між сторонами було зареєстровано шлюб. За час перебування останніх у шлюбі сторони спільних дітей не мають.

Причиною розірвання шлюбу є відмінність поглядів на життя та несумісність характерів. Шлюбні відносини припинені, місце перебування відповідача позивачу не відоме.

08 липня 2024 року судом отримано інформацію з ДМС України щодо відсутності даних щодо місця реєстрації відповідача у справі.

Ухвалою суду від 17 липня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з призначенням судового розгляду на 05 вересня 2024 року.

Через неявку відповідача в судове засідання, призначене на 05 вересня 2024 року, останнє судом відкладено та повторно призначено на 02 жовтня 2024 року.

В судове засідання 02 жовтня 2024 року сторони не з`явилися, про день, час та місце судового розгляду повідомлені судом своєчасно. Через відсутність даних щодо місця проживання або реєстрації відповідача, останній про виклик до суду повідомлявся шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на сайті судової влади України.

Позивач у позовній заяві розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, шлюбне прізвище просила суд залишити за нею.

За таких обставин суд вважає за можливе здійснювати судовий розгляд за відсутності сторін, за наявними у справі доказами.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких умов суд, відповідно до вимог статті 281 ЦПК України постановляє ухвалу про заочний розгляд справи.

Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

24 червня 2015 року між сторонами укладено шлюб. Дані про наявність у сторін спільних дітей матеріали справи не містять. Від інших відносин у позивача є неповнолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При вирішенні справи суд виходить з наступного:

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

Відповідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у вигляді судового збору сплаченого позивачем під час подачі позову до суду.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 24 червня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 737 - розірвати.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у справі по оплаті судового збору за подання позовної заяви до суду в сумі 1211,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: матеріали справи не містять.

Суддя М. М. Бебешко