Справа № 186/1870/24
Провадження № 2/0186/1017/24
У х в а л а

06 листопада 2024 року. м.Шахтарське.

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Янжула С.А.,

розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Біловодської селищної військової адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИЛА:

06 листопада 2024 року в провадження Першотравенського міського суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Біловодської селищної військової адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, подана представником позивача за довіреністю - ОСОБА_2 .

При вирішенні питання про відкриття провадження в цивільній справі, встановлена невідповідність форми і змісту позову вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, в яких передбачені вимоги до позовної заяви та зазначено перелік документів, що додаються до позовної заяви.

Так, позовна заява подана та підписана представником позивача за довіреністю - ОСОБА_2 , що суперечить нормам діючого законодавства.

Також, всі копії доказів, долучені до справи, завірені представником позивача - ОСОБА_2 .

Відповідно до положень ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Положеннями ст.15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до положень ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України Про адвокатуру і адвокатську діяльність (ч.4 ст.62 ЦПК України).

Згідно з ст.131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Розділом ХV Перехідних Положень Конституції України, а саме: п.п.11 п.16-1 визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" Закон № 1401-VIII, здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Таким чином, норма Закону №1401-VIII відповідно до п.3 ч.1 ст.131-2 Конституції України щодо представництва виключно адвокатами в судах першої інстанції - почала діяти з 01 січня 2019 року.

Згідно ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

Згідно ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В даному позову зазначена ціна позову - 341 300 гривень, що перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно ч.4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 2) щодо спадкування.

В даному випадку позовні вимоги стосуються визнання права власності стосовно спадкового майна.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що представник за довіреністю не є особою, яка може здійснювати представництво інтересів сторони у даній цивільній справі, оскільки справа не є малозначною з огляду на ціну позову та стосується спадкових прав позивача.

Зазначені положення не суперечать конституційній нормі щодо права особи на отримання професійної правничої допомоги. Законодавче закріплення доручення саме адвокатам представництва інтересів особи у справах, які не відносяться до категорії малозначних, внаслідок складності та істотності правових наслідків, покликане забезпечити дотримання прав та інтересів особи, їх належний захист та виконання завдань цивільного судочинства.

Подана позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_2 , як фізичною особою без статусу адвоката із підтвердженням її повноважень, виключно копією довіреності, посвідченої радником з консульських питань Посольства України в Румунії. До матеріалів позовної заяви ОСОБА_2 не долучено доказів на підтвердження її статусу як адвоката, що визначає наявність сумнівів в поданні нею позовної заяви від імені позивача - ОСОБА_1 , як належним представником.

Крім того, позивачем залучено в якості відповідача по справі - Біловодську селищну військову адміністрацію, з посиланням на постанову Пленуму ВС України №7 від 30 травня 2008 року та ст.1221 ЦК України - місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Між тим, суд роз`яснює позивачу, що згідно ст.11-1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" з метою забезпечення реалізації права на спадкування на тимчасово окупованій території визначає, що: "У разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів".

Законом не встановлюється правил обрання місця подання першої заяви (немає прив`язки до місця реєстрації чи довідки ВПО).

Таким чином, відповідачем в таких справах є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно ч.1 ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків сім днів з моменту отримання ухвали.

На підставі викладено, керуючись ч.1 ст.185 ЦПК України, - суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Біловодської селищної військової адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьов Іван Сергійович, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - 7 днів з моменту отримання ним копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Суддя: С.А.Янжула.