Справа №305/2545/24
Провадження по справі 2/305/700/24
02.10.2024. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючого судді Тулик І.І.
секретаря судового засідання Томашук А.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
Адвокат Репарюк Олеся Василівна, яка діє в інтересах ОСОБА_2 , звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі, ОСОБА_3 , позивачка зареєструвала шлюб 27 серпня 2020 року у Рахівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано Франківськ), за актовим записом № 118.
Від спільного проживання у них народилася одна дитина: дочка ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на даний час проживає з позивачкою та перебуває на її повному утриманні та вихованні. Спільним подружнім життям з відповідачем позивачка не проживає з травня місяця 2024 року. Причиною розпаду їхньої сім?ї стало те, що у сторін різні характери, погляди на життя, між ними часто виникали різного роду сварки та непорозуміння. Відповідач не поважав позивачку як дружину, з часом змінив своє ставлення до неї, вчиняв відносно неї неправомірні дії. Зважаючи на вищенаведені обставини, є всі підстави вважати, що сім`я між сторонами розпалася остаточно, відновити її неможливо, тому позивачка змушена звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу. Зважаючи, що між сторонами примирення неможливе, їхня сім`я розпалася остаточно і шлюб носить тільки формальний характер, просить суд не надавати сторонам строк на примирення.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_5 від 16.08.2024 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
Позивач ОСОБА_2 та представник позивача ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилися. 16.09.2024 представник позивача, адвокат Репарюк О.В. подала через канцелярію суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі та без участі позивача. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити з підстав наведених у позовній заяві.
Відповідач, ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. Повідомлявся шляхом опублікування оголошення про виклик до суду на офіційному сайті Рахівського районного суду Закарпатської області. Заяв, клопотань та відзиву на позов відповідач до початку судового засідання не подавав.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 27 серпня 2020 року у Рахівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано Франківськ), за актовим записом № 118.
Від шлюбу народилася одна дитина: дочка ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивач, ОСОБА_2 , на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_3 . правом на подання відзиву не скористався, заяв та клопотань до суду не подавав. Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що такий фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, формальне існування шлюбу обмежує особисту свободу сторін, порушує їх особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 , як особа яка змінила своє прізвище під час реєстрації шлюбу бажає відновити дошлюбне прізвище - ОСОБА_6 .
В силу вимог ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставляння відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позов задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 27 серпня 2020 року у Рахівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано Франківськ), за актовим записом № 118 розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 відновити дошлюбне прізвище ОСОБА_6 .
Відомості щодо учасників справи:
Позивач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуючий: І.І. Тулик