Справа № 154/3541/23 Провадження № 22-ц/802/1170/24 Головуючий у 1 інстанції: Лутай А. М.
Доповідач: Федонюк С. Ю.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

06 листопада 2024 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Федонюк С. Ю., перевіривши апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 Міністрества оборони України на рішення Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 25 вересня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про скасування наказу про звільнення з роботи, поновлення на роботі та проведення оплати за час вимушеного прогулу, третя особа виконувач обов`язків командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 ,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 25 вересня 2024 року задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 №173 від 14.06.2023 про звільнення ОСОБА_1 з посади буфетника їдальні військової частини НОМЕР_1 .

Поновлено на роботі ОСОБА_1 на посаді буфетника їдальні військової частини НОМЕР_1 . Рішення в частині поновлення на роботі незаконно звільненої ОСОБА_1 підлягає негайному виконанню.

Стягнуто з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 14 червня 2023 року по 25 вересня 2024 року включно у розмірі 199 973 грн 76 коп. Допущено негайне виконання рішення в частині виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць.

Стягнуто з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 понесені нею витрати за проведення судової почеркознавчої експертизи в розмірі 13 631 грн 04 коп.

Стягнуто з Військової частини НОМЕР_1 на користь держави судовий збір у розмірі 2147 грн 20 коп.

Не погодившись із даним рішенням суду, Військова частина НОМЕР_1 подала апеляційну скаргу, яка не може бути прийнята до розгляду судом апеляційної інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з відомостями Автоматизованої системи документообігу у Військової частини НОМЕР_1 відсутній зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) електронний кабінет.

За таких обставин, відповідно до правил статей 14, 357 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом реєстрації свого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

При цьому суд звертає увагу заявника на вимоги п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, якими передбачено, що до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Дані вимоги є обов"язковими для виконання для належного оформлення та подання апеляційної скарги.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із матеріалів апеляційного провадження, скаржником не додано документа про сплату судового збору до даної апеляційної скарги, проте, заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору із покликанням на неможливістю своєчасної сплати судового збору.

Згідно із частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон), частини першої статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Пунктом 3 частини першої статті 8 Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови що предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року в справі «Kniat v. Poland»; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Разом з тим, апелянтом не надано жодних доказів на підтвердження майнового стану, який давав би суду підстави для задоволення його клопотання про відстрочення сплати судового збору.

З огляду на викладене, клопотання про відстрочення сплати судового збору до задоволення не підлягає, тому слід надати апелянту строк для усунення недоліків - сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Відповідно до змісту оскаржуваного судового рішення, розміщеного в Єдиному реєстрі судових рішень, апеляційної скарги відповідача, неможливо встановити, яку саме суму коштів позивачка просить стягнути з військової частини НОМЕР_1 в її користь як середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Таким чином, за апеляційну скаргу особі, яка її подала, необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду та сплати судовий збір за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у Волин.обл/ м.Луцьк/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009371; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0003550; призначення платежу:*; 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8) або реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) чи серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 (назва установи, організації чи ПІБ позивача), на рішення суду від 25 вересня 2024 року (Дата оскаржуваного рішення), по справі № 154/3541/23 (номер справи), Волинський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження сплати судового збору до Волинського апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про його оплату.

За змістом ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, в силу яких суддя постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху та надає строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити Військовій частині НОМЕР_1 Міністрества оборони України у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 Міністрества оборони України на рішення Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 25 вересня 2024 року у даній цивільній справі залишити без руху, надавши строк десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

У випадку невиконання вказаної ухвали апеляційна скарга буде вважатися неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя