Провадження № 2/761/7152/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

01 жовтня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи вимоги наступним. 01 березня 2017 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено шлюб, від якого подружжя має двох малолітніх дітей: дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне життя між подружжями не склалось, шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться, сторони проживають окремо один від одного. Подальше збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб, укладений з ОСОБА_2 .

Провадження в справі відкрито 10.05.2024, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили, в адресу суду представник позивача надав заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, разом з тим просив задовольнити заявлені вимоги.

Заперечень від ОСОБА_1 щодо заочного розгляду справи не надходило.

Відповідач про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином у спосіб передбачений чинним законодавством України шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України за веб-адресою: http://sh.ki.court.gov.ua., проте в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Правом на подачу відзиву не скористався.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223, 280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази наявні в матеріалах справи та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 01 березня 2017 року Шевченківським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в місті Києві зареєстровано шлюб, укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис №336, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи.

Після реєстрації шлюбу позивач взяла прізвище чоловіка - « ОСОБА_6 ».

Від шлюбу подружжя мають двох малолітніх дітей: дочку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Копії свідоцтв про народження також наявні в матеріалах справи.

Позивач вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим.

Викладені позивачем ОСОБА_1 обставини не спростовано ОСОБА_2 .

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін, спільної дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як свідчить текст позовної заяви, ОСОБА_1 і після розірвання шлюбу бажає іменнуватися прізвищем « ОСОБА_6 ».

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,142,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 01 березня 2017 року Шевченківським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в місті Києві, актовий запис №336 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , остання відома адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) судовий збір за подачу позову в розмірі 1 211 грн. 20 коп.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище отримане в шлюбі - « ОСОБА_6 ».

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення суду складено 01 жовтня 2024 року

Суддя: