Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-н/357/2600/24
У Х В А Л А

іменем України

"24" жовтня 2024 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів із ОСОБА_2 ,-

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2024 року заявник ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду із заявою до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку /доходу/, але не менше 50% прожиткового мінімуму та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку і до досягнення донькою повноліття.

Судовим наказом було стягнуто із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку /доходу/, але не менше 50% прожиткового мінімуму та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 18 жовтня 2024 року і до досягнення донькою повноліття.

При винесенні судового наказу була допущена механічна описка, а саме помилково зазначено невірно адресу заявника « АДРЕСА_1 », замість вірного « АДРЕСА_2 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущені описки не впливають на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в судовому наказі механічна описка впливає на можливість його реалізації, а дане виправлення не змінює судовий наказ та не впливає на його суть іншим чином, тому необхідно виправити у судовому наказі виявлену механічну описку.

Керуючись ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постанова Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку у судовому наказі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області по справі № 357/14995/24 2-н/357/2600/24 за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів із ОСОБА_2 , вказавши вірно адресу заявника ОСОБА_1 « АДРЕСА_2 ».

Дана ухвала є невід`ємною частиною судового наказу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов