ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/6383/23
Провадження № 2/210/409/24
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

03 червня 2024 року

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Чайкіна О.В., за участі секретаря судового засідання Кучевасової А.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 25 вересня 2021 року укладено шлюб з відповідачем. В шлюбі у сторін народився син, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом із відповідачем за однією адресою. Фактичні шлюбні відносини були припинені сторонами з листопада 2023 року у зв`язку з конфліктами, які виникли під час ведення сумісного побуту, а також у зв`язку з різними поглядами на життя. Збереження та подальше існування шлюбних відносин позивач вважає неможливим оскільки на теперішній час сторони не ведуть сумісного побуту, не підтримують шлюбних відносин, не реалізують права та обов`язки подружжя. Подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Спору щодо поділу майна, набутого у шлюбі, позивач на теперішній час з відповідачем немає, у разі виникнення такого, даний спір буде вирішуватись в окремому порядку шляхом подачі позовної заяви про поділ майна до суду. Позивач вважає, що за таких обставин шлюб між ним та відповідачкою фактично припинив своє існування, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача та може зашкодити інтересам їхнього неповнолітнього сина. Позивач наполягає на розірванні шлюбу.

Ухвалою суду від 04.12.2023 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про надання строку на примирення.

Суд вживав заходів для примирення подружжя, та задовольнив клопотання відповідача ОСОБА_2 про надання строку на примирення, та зупинив розгляд справи до 22 травня 2024 року.

Ухвалою суду від 22.05.2024 року відновлено провадження у справі з зазначенням дати розгляду справи 03.06.2024 року.

Позивач в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи є заява від позивача про розгляд справи без його участі, на задоволенні позову наполягає.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про доставлення смс повідомлення, що знаходиться в матеріалах справи а також телефонограмою. Відповідачем через канцелярію суду подано заяву про розгляд справи без її участі, заперечує щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Станом на 03 червня 2024 року сторони у справі не примирились.

В той же час, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру (пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

До основних засад судочинства частиною третьої статті 2 ЦПК України віднесено розумність строків розгляду справи судом, пропорційність, диспозитивність, змагальність сторін.

Виходячи зі змісту статті 12, частини третьої статті 13 ЦПК України кожна сторона реалізує свої процесуальні права на власний розсуд з метою досягнення бажаного процесуального результату.

Позивач активно приймає участь у розгляді справи, наполягає на завершенні судового розгляду оскільки не вбачає підстав для продовження шлюбних відносин які носять суто формальний характер.

Суд також не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, оскільки сторони реалізували свої права щодо подання заяв по суті (позов, відзив, відповідь на відзив, заперечення), а при відкритті провадження у справі суд не визнав явку сторін обов"язковою.

Вивчивши матеріали цивільної справи суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги позивача з урахуванням наступного.

Судом встановлено, що 25 вересня 2021 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 Металургійним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) було зареєстровано шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 564 (а.с. 7).

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 (а.с.8).

У відповідності до положень частини 1 статті 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одниміз подружжя.

Частина перша статті 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя.

Частина 3 статті 105 СК України визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. За частиною 2 статті 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в частині 1 підпункту «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання».

Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Аналіз змісту статті 111 СК України свідчить про те, що закріплена у цій статті норма є диспозитивною, оскільки, суд буде вживати заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства. Тобто, у випадку виявлення обставин або фактів, під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення.

Враховуючи, що у сторони у справі мають неповнолітню дитину, судом вжито заходів примирення подружжя, однак сторона позивача не бажає збереження шлюбу, оскільки сімейні відносини з відповідачем припинено, та останній не бажає зберігати шлюб. Заходи примирення подружжя не призвели до примирення сторін.

Враховуючи зазначені позивачем причини розірвання шлюбу, характер відносин сторін, наполягання позивача на розірванні шлюбу, твердження, що збереження сім`ї неможливо, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами втрачено почуття любові одне до одного, сім`я розпалась і існує формально, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача і вважає, що подальше збереження шлюбу не можливо, оскільки суперечило б інтересам сторін.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачем.

Суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.

Заперечення відповідача проти розірвання шлюбу не можуть бути підставою для відмови в задоволенні позову, оскільки шлюб - це сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. (ч. 1 ст. 21, ч. 1 ст. 24 СК України).

Враховуючи викладене, суд не наділений правом зобов"язувати, примусити сторону у справі зберігти шлюб, у разі якщо одна із сторін заперечує проти розірвання шлюбу.

Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, що узгоджується з правовим висновком в постанові Верховного Суду від 11.06.2019 року № 605/434/18.

З огляду на вищенаведені правові норми та подані до суду докази, суд ураховує що між подружжям відсутні взаємодопомога та підтримка, що є правовою основою шлюбу, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам як позивача, так і відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання законної сили рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Клопотань про зміну дошлюбного прізвища від відповідача не надходило.

Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись положеннями ст.ст. 105, 109, 110, 112, 113, 114 СК України, ст.ст. 10, 12, 13, 18, 141, 200, 206, 247, 354 ЦПК України,суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений 25 вересня 2021 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 Металургійним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про що зроблено відповідний актовий запис № 564 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , рнокпп НОМЕР_2 , сплачений судовий збір в розмірі 1073,60 грн. (одна тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок).

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу.

Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Учасники справи можуть ознайомитись з судовим рішенням на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень. Веб-адреса сторінки: http://reyestr.court.gov.ua.

Повний текст рішення складено та підписано 04 червня 2024 року.

Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5 ст.265ЦПК України:

- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (рнокпп НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 );

- відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Суддя: О. В. Чайкіна