Справа № 754/8894/20
У Х В А Л А

Іменем України

07 жовтня 2024 року Суддя Деснянського районного суду м.Києва Зотько Т.А., розглянувши клопотання про стягнення судових витрат у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання ордеру недійсним та скасування свідоцтва про право власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідачів Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання ордеру недійсним, скасування свідоцтва про право власності.

За наслідками розгляду справи, судом було постановлено ухвалу від 16.09.2024, згідно якої позов ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання ордеру недійсним та скасування свідоцтва про право власностібуло залишено без розгляду.

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті за ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22 липня 2020 року по справі № 754/8894/20 за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання ордеру недійсним та скасування свідоцтва про право власності, а саме в частині накладеного арешту на кімнату АДРЕСА_1 .

02.10.2024 від представника відповідачки - адвоката Риженка Д.М. надійшло клопотання про стягнення на користь відповідачки понесених нею витрат на правничу допомогу у розмірі 20 000,00 грн.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 270 ЦПК України у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи у судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Питання ухвалення додаткового рішення у справі вирішено без повідомлення учасників справи.

Відповідно до вимог ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1)стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2)суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3)судом не вирішено питання про судові витрати.

Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Відповідно до частини першої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема на професійну правничу допомогу (пункт 1 частини третьої статті 133 ЦПК України).

Частиною першою та другою статті 137 ЦПК України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Зваживши доводи клопотання, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачкою та її представником до моменту постановлення ухвали про залишення позову без розгляду, не було подано до суду жодного доказу на рахунок понесення витрат на правову допомогу.

Постановленою ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 16.09.2024 позов ОСОБА_1 було залишено без розгляду.

Копія резолютивної частини вказаної ухвали була отримана представником відповідачки безпосередньо в судовому засіданні, а повний текст ухвали суду було отримано відповідачкою в електронному вигляді на електронну адресу, зазначену в поданих по суті спору заявах 20.09.2024, а представником відповідачки - адвокатом Риженко Д.М. отримано повний текст ухвали суду в особистий електронний кабінет в системі «Електронного суду» 23.09.2024, що підтверджується відповідними довідками.

Клопотання з розрахунком вартості витрат на правничу допомогу з усіма доказами було сформоване в системі «Електронного суду» 01.10.2024, а зареєстроване судом 02.10.2024.

Згідно з вимогами ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків, тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що на порушення вимог чинного законодавства, відповідачка ОСОБА_2 та її представник - адвокат Риженко Д.М. неналежним чином користується наданими процесуальними правами, оскільки резолютивна частина вказаної ухвали була отримана представником відповідачки безпосередньо в судовому засіданні, а повний текст ухвали суду було отримано відповідачкою в електронному вигляді на електронну адресу, зазначену в поданих по суті спору заявах, 20.09.2024, а представником відповідачки отримано повний текст ухвали суду в особистий електронний кабінет «Електронного суду» 23.09.2024, що підтверджується відповідними довідками.

Разом з тим, клопотання з розрахунком вартості витрат на правничу допомогу з усіма доказами була сформована в системі «Електронного суду» 01.10.2024, а зареєстрована судом 02.10.2024.

Таким чином, відповідачкою ОСОБА_2 та її представником - адвокатом Риженко Д.М. не було подано доказів понесених витрат на правничу допомогу протягом встановленого строку.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

За таких обставин, клопотання представника відповідачки - адвоката Риженка Д.М. про стягнення судових витрат на правову допомогу підлягає залишенню судом без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.44, 133, 137, 141, 270, 430 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про стягнення судових витрат у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про визнання ордеру недійсним та скасування свідоцтва про право власності- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Повний текст ухвали виготовлено 07.10.2024.

Суддя: