печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року м. Київ

Печерський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Головко Ю. Г.

за участю секретаря судових засідань Солонухи Д. Л.,

розглянувши у судовому засіданні заяву адвоката Рибитви Олександра Анатолійовича про скасування заходів забезпечення позову в рамках цивільної справи за заявою адвоката Кушніра Олександра Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову,

ВСТАНОВИВ:

01.12.2023 адвокат Рибитва О. А. звернувся до Печерського районного суду м. Києва із заявою про скасування заходів забезпечення позову в рамках цивільної справи за заявою адвоката Кушніра Олександра Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову.

Ухвалою суду від 16.11.2023 клопотання адвоката Кушніра Олександра Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви задоволено та вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборонити відчуження наступних об`єктів нерухомого майна, а саме:

1) квартири, загальною площею 73, 6 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 ;

2) квартири, загальною площею 74, 4 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 ;

3) квартири, загальною площею 57 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_2 ;

Заборонено суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії щодо реєстрації переходу права власності у будь-якій формі та будь-який спосіб, вносити змінити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо зазначених квартир.

Заборонено ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо продажу, дарування, міни, реалізації, звернення стягнення на відчуження і зміни власника у будь-який спосіб щодо зазначених вище квартир.

01.12.2023 від адвоката Рибитви О. А., який діє в інтересах ОСОБА_2 надійшла до суду заява про скасування заходів забезпечення позову вижитих ухвалою суду від 16.11.2023.

В обґрунтування заяви зазначено, що як вбачається з відповіді Печерського районного суду м. Києва від 30.11.2023, проведено перевіркою даних автоматизованої системи документообігу суду за період з 16.11.2023 по 30.11.2023 надходження до суду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсною довіреності та визнання недійсним та скасування рішення щодо державної реєстрації права власності на три квартири, чи іншими позовами, в провадженні суду не виявлено.

З огляду на те, що заявник не звернувся до суду протягом десяти днів після подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви, з позовом, заходи забезпечення підлягають скасуванню, відповідно до ч. 4 ст. 152 ЦПК України.

Також, представник зазначає, що судом накладено арешт на майно яке не належить на праві власності ОСОБА_2 , а саме судом накладено арешт на квартиру АДРЕСА_4 , проте ОСОБА_3 належить лише частини цієї квартири, інша частина квартири належать на праві власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1993, зареєстрованого в БТІ м. Києва 30.07.1993 та записаного у реєстрову книгу за № 4693. При цьому, з належних ОСОБА_2 частини цієї квартири: частини їй належить на праві наведеного свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1993, а інша частина - на підставі договору дарування частини квартири від 17.12.2021, який і мала намір оспорити заявниця. Тому ухвалою суду від 16.11.2023 порушено права та інтереси сторонніх осіб, які не мають відношення до потенційного спору заявниці.

26.02.2024 до суду від представника ОСОБА_1 - адвоката Кушніра О. П. надійшли заперечення на заяву про скасування заходів забезпечення позову, в яких зазначено, що 16.11.2023 судом постановлена ухвала про забезпечення позову без участі сторін, сторони у судове засідання не викликались. Ухвала суду від 16.11.2023 була направлена представнику 30.11.2023 на електронну пошту, на підтвердження чого надає копію скріншоту з поштової адреси. Також, 18.12.2023 копія ухвали суду від 16.11.2023 була направлена представнику поштою на адресу робочого місця та 21.12.2023 представником отримана.

11.12.2023 позовна заява з додатками була направлена представником до Печерського районного суду м. Києва, на підтвердження копією квитанції.

14.12.2023 протоколом авто розподілу судової справи була розподілена судді Печерського районного суду м. Києва Хайнацькому Є. С., єдиний унікальний номер справи № 757/57660/23-ц.

19.12.2023 ухвалою суду відкрито провадження у справі № 757/57600/23-ц та призначено судове засідання у справі на 26.03.2024 о 10:00 год.

На підставі зазначеного, представник просив суд, у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову відмовити.

У судове засідання 26.02.2024 сторони не з`явились. Від представника Рибитви О. А. до суду надійшла заява про розгляд заяви про скасування заходів забезпечення позову за його відсутності та підтримання заяви. Від представника Кушніра О. П. надійшла заява про розгляд заяви за відсутності позивача та її представника та просили відмовити у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши зміст заяви про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 9 та 11 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

Судом встановлено, що ухвалою суду від 16.11.2023 клопотання адвоката Кушніра Олександра Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви задоволено та вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборонити відчуження наступних об`єктів нерухомого майна, а саме:

1) квартири, загальною площею 73, 6 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 ;

2) квартири, загальною площею 74, 4 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 ;

3) квартири, загальною площею 57 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_2 ;

Заборонено суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії щодо реєстрації переходу права власності у будь-якій формі та будь-який спосіб, вносити змінити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо зазначених квартир.

Заборонено ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо продажу, дарування, міни, реалізації, звернення стягнення на відчуження і зміни власника у будь-який спосіб щодо зазначених вище квартир.

Відповідно до Довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Ухвала про забезпечення позову» від 16.11.2023 по справі № 757/52333/23-ц було надіслано 30.11.2023 одержувачу на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . Документ доставлено до електронної скриньки: 30.11.2023.

На виконання вимог ч. 4 ст. 152 ЦПК України, 11.12.2023 представником була направлена до Печерського районного суду м. Києва позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування квартири.

Відповідно до інформацію щодо справи на офіційному веб порталі судової влади України, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування квартири, надійшла до суду 14.12.2023 та авторозподілом судової справи визначено суддю Хайнацького Є. С .

Відповідно до інформації з Єдиного державний реєстру судових рішень у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка С. А. про визнання недійсними договорів дарування квартир, відкрито провадження, в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 10 год. 00 хв. 26 березня 2024 року в приміщенні Печерського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15, каб. 337.

З урахуванням вищевикладеного, беручи до уваги, що відповідно до ч. 4 ст. 152 ЦПК України, крайній день для подачі (направлення) позовної заяви до суду був 10.12.2023 (неділя) а позовну заяву, відповідно до наявної в матеріалах заяви копії квитанції Укрпошти, було направлено до суду 11.12.2023 (понеділок), суд вважає, що доводи представника Рибитви О. А. про скасування заходів забезпечення позову, саме з цієї підстави, не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановлюється ухвала.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.10 постанови №9 від 22.10.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Аналіз зазначених правових норм дає можливість зробити висновок про те, що підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо.

Щодо доводів представника Рибитви О. А. , що судом накладено арешт на квартиру АДРЕСА_4 , проте ОСОБА_3 належить лише частини цієї квартири, а з належних ОСОБА_2 частини цієї квартири: частини їй належить на праві наведеного свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1993, а інша частина - на підставі договору дарування частини квартири від 17.12.2021, який і мала намір оспорити заявниця, суд зазначає наступне.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, станом на 29.11.20223, 1/4 квартира, загальною площею 73. 6 кв.м., житловою площею 40, 8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі Договору дарування частини квартири, від 17.12.2021 серія та номер 7604, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленко С. А. зареєстроване право власності на частину вказаної квартири за ОСОБА_2 .

Відповідно до копії Свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1993, зареєстрованого в БТІ м. Києва 30.07.1993 та записаного у реєстрову книгу за № 4693, інші частина вказаної квартири належать на праві власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які не є учасниками судового процесу у справі № 757/57660/23-ц.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Суд, обираючи вид забезпечення позову, у кожному випадку повинен обирати такий спосіб, який у найбільший мірі спрямований на забезпечення предмету спору.

Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом у залежності до конкретного випадку.

Разом з тим, суд зазначає, що позивач у кожній справі має право на забезпечення поданого ним позову. Норми чинного цивільного процесуального законодавства не містять заборони на забезпечення позову в рамках інших судових справ, де предметом є спірний об`єкт нерухомого майна на вжиття заходів забезпечення позову.

Щодо наявності заходу забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони на відчуження квартири АДРЕСА_4 , суд зазначає наступне.

Арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна.

Заборона на відчуження об`єкта нерухомого майна це перешкода у вільному розпорядженню майном.

Верховний Суд у постанові від 19 лютого 2021 року у справі № 643/12369/19 дійшов висновку про те, що арешт майна і заборона на відчуження майна є самостійними видами (способами) забезпечення позову, обидва способи за правовою сутністю обмежують право відповідача розпоряджатися спірним майном, але вони є різними для виконання ухвали про забезпечення позову, тому суттєвого значення у виборі їх застосування немає для вирішення справи та способу забезпечення позову.

З урахуванням підстав та змісту позову, надавши оцінку відповідності видів забезпечення позову позовним вимогам, балансу інтересам сторін, суд дійшов висновку, що заява адвоката Рибитви О. А. який діє в інтересах ОСОБА_2 підлягає часткову задоволенню, а саме в частині скасування заходу забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборони на відчуження квартири АДРЕСА_5 , що належать ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1993, зареєстрованого в БТІ м. Києва 30.07.1993 та записаного у реєстрову книгу за № 4693.

У свою чергу, суд не вбачає підстав для скасування заходів забезпечення позову в частині заборони державним реєстраторам прав на нерухоме майно, а також іншим суб`єктам на яких покладено функції державного реєстратора прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії ( реєстрація прав та їх обтяжень) квартири, загальною площею 73, 6 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на підставі Договору дарування частини квартири виданого 17.12.2021, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленко С. А.; квартири, загальною площею 74, 4 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_2 ; квартири, загальною площею 57 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_2 ; заборони суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії щодо реєстрації переходу права власності зазначеного майна у будь-якій формі та будь-який спосіб, вносити змінити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо зазначених квартир; заборони ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо продажу, дарування, міни, реалізації, звернення стягнення на відчуження і зміни власника у будь-який спосіб щодо зазначених вище квартир, оскільки невжиття таких заходів може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду в подальшому.

Керуючись статтями 158, 247, 258-260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Рибитви Олександра Анатолійовича про скасування заходів забезпечення позову в рамках цивільної справи за заявою адвоката Кушніра Олександра Петровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову - задовольнити частково.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.11.2023 у цивільній справі № 757/52333/23-ц в частині накладення арешту та заборони відчуження 3/4 квартири АДРЕСА_5 , а саме 1/4 що належить ОСОБА_4 та 1/4 що належить ОСОБА_5 та 1/4 що належить ОСОБА_2 на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1993, зареєстрованого в БТІ м. Києва 30.07.1993 та записаного у реєстрову книгу за № 4693.

В задоволенні інших вимог заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Ю. Г. Головко