Справа № 214/7528/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., дослідивши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою 05.09.2024, в якій просить суд: стягнути із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 110 776 грн. 91 коп. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати у справі у сумі 6 211 грн. 20 коп.

За результатами автоматизованого розподілу матеріали позовної заяви передано у провадження судді Євтушенку О.І. 05.09.2024 (отримано 06.09.2024).

У відповідності до ч.6 ст.187 ЦПК України 25.09.2024 та 30.09.2024 на запити суду надійшли відповіді з адресно-довідкового органу про реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 з 06.12.2018 та дотепер.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Відповідно до чинного законодавства України (ст.175 ЦПК України), позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування. Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.ст.175,177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху, виходячи з такого:

-у позовній заяві зазначені суперечливі відомості про відповідача, а саме, адреса реєстрації місця проживання ОСОБА_3 , що не відповідає дійсності, а також РНОКПП, який належить позивачеві, у зв`язку з чим персональні дані відповідача слід відкоригувати;

-за загальним правилом, відповідачем є особа, яка порушила права та законні інтереси позивача. Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач на власний розсуд визначає таку особу, яка і стає відповідачем, про що зазначається в позовній заяві. Так, представник позивача заявляє вимоги про відшкодування збитків на користь ОСОБА_1 , завданих внаслідок затоплення квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом їх стягнення з відповідача ОСОБА_3 , яка проживає у кв. АДРЕСА_3 , однак у розрізі з предметом спору належним чином не викладає обставини, якими обґрунтовує пред`явлені вимоги, а саме: яким саме чином допущено порушення прав позивача з боку безпосередньо ОСОБА_3 не вказано, хто є власником житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , що має істотне значення для розгляду справи, у тому числі визначення кола учасників справи;

-у порушення п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК України позовна заява не містить зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме доказів, що підтверджують належність на праві власності ОСОБА_3 житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , або доказів, що підтверджують, що відповідач на момент виникнення спірних правовідносин була користувачем вказаної квартири, тобто особою, дії/бездіяльність якої мали наслідком заподіяння збитків позивачеві (інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно). При цьому, судом встановлено, що позивачем не вжито заходів, спрямованих на самостійне отримання доказів, що підтверджують вказані обставини. Між іншим, суд звертає увагу позивача та її представника, що в силу ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

Окремо суд звертає увагу позивача та її представника, що відповідно до ч.1 ст.32 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, є відкритою, загальнодоступною та платною, крім випадків, передбачених цим Законом. Подати заяву на отримання послуги з видачі такого витягу (в електронній чи паперовій формі) заявник може особисто або через представника (у районній, районній у містах Києві та Севастополі державній адміністрації, виконавчому комітеті сільських, селищних, міських (крім міст обласного значення) рад, міських, районних у містах радах та їх виконавчих органах, державних реєстраторів прав на нерухоме майно, приватних нотаріусів чи у державних нотаріальних конторах) чи заповнивши заяву на отримання послуги онлайн на сайті: https://online.minjust.gov.ua/login зі сплатою адміністративного збору.

Вказані вище недоліки у своїй сукупності перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Суд зауважує, що дотримання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову є імперативним правилом, в тому числі і для суду. Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, відсутність доказів які підтверджують заявлені обставини) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати позивачеві/її представникові строк для усунення виявлених недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення копії даної ухвали.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач/ її представник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

Керуючись ст.ст.4, 19, 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири залишити без руху та надати позивачеві/її представникові строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві та її представникові за адресою, вказаною у позові для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.І. Євтушенко