Провадження № 2/513/406/24
Саратський районний суд Одеської області
20 лютого 2024 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, Сільськогосподарського виробничого кооперативу «Прогрес», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, про визнання договору купівлі продажу об`єктів нерухомості виконаним та визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку,
В С Т А Н О В И В:
26 грудня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовом, в якій просить:
скасувати державну реєстрацію іншого речового права (право оренди землі), укладеного на підставі договору оренди землі б-н від 20.12.2016 року між СВК «Прогрес» в особі голови Домусчі Павла Миколайовича та ОСОБА_2 ;
01.12.2020 року він уклав договір оренди землі з СВК «Прогрес», але в реєстрації договору оренди землі було відмовлено на тій підставі, що під таким же кадастровым номером зареєстрована земельна ділянка розміром 0,8499 га на ОСОБА_2 .
За відомостями Державного земельного кадастру було виявлено помилку, а саме, кадастровий номер, який вказаний у вищезазначеному державному акті зареєстрований за іншою земельною ділянкою.
Дублювання кадастрових номерів виникло через те, що відомості з Державного реєстру земель про вищезазначену земельну ділянку (яка була зареєстрована до 01.01.2013 року) не були перенесені до Державного земельного кадастру.
Відповідно до пункту 157 Постанови Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 року №1051 «Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру» у разі виявлення органом, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, помилки у присвоєнні кадастрового номера земельній ділянці Державний кадастровий реєстратор зазначеного органу складає в електронній формі з накладенням кваліфікованого електронного підпису чи печатки протокол виправлення помилки та безоплатно виправляє помилку в кадастровому номері шляхом присвоєння земельній ділянці за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру нового кадастрового номера, наступного за останнім у відповідному кадастровому кварталі.
Позивач зазначає, що відповідачі категорично відмовляються виправляти помилки, що не дає йому можливості користування, володіння і розпорядження власною землею, він не може зареєструвати право власності на земельну ділянку, так як таке право власності зареєстровано за ОСОБА_2 .
Після надходження та реєстрації зазначеної позовної заяви, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України автоматизованою системою документообігу суду, головуючою суддею у справі визначено суддю Бучацьку А.І.
За положеннями ст. 187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.
Вимоги до форми та змісту позовної заяви, а також до документів, які додаються до неї, встановлені ст. ст.175, 177 ЦПК України.
Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку, що зміст позовної заяви не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме: у позовній заяві не зазначена ціна позову, не зазначений ідентифікаційний код юридичної особи в ЄДРПОУ третьої особи; до позовної заяви не додано доказів, на які посилається позивач в позовній заяві, а саме відмови відповідачів зареєструвати за позивачем право власності.
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».
Зі змісту поданого позову у цій справі позову вбачається, що позивач заявив три позовні вимоги немайнового характеру.
Конвенція у пункті 1 статті 6 закріпила право на справедливий судовий розгляд, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Доступ до суду є невід`ємним елементом права на справедливий судовий розгляд. ЄСПЛ неодноразово зазначав, що право на доступ до суду не є абсолютним і підлягає державному регулюванню, що допускається опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своїм характером закликає до врегулювання з боку держави, і це регулювання може варіюватися за часом і місцем відповідно до потреб і ресурсів суспільства й окремих осіб.
Згідно з абзацом 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).
До позовних заяв немайнового характеру належать вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що не підлягає грошовій оцінці.
Ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Навпаки, підкреслюється, що судовий збір має бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо, якщо заявлено декілька немайнових вимог (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).
Такий висновок зробила об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21.
Отже, позивачу належало сплатити судовий збір в розмірі 1073,60 за кожну вимогу немайнового характеру. До позовної заяви додано платіжну інструкцію № ПН764 від 26.12.2023 року про сплату судового збору в розмірі 1073,60 гривень.
Таким чином, до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі, та позивачу належить доплатити судовий збір у розмірі 2147,20 гривень (1073,60 грн + 1073,60 грн.)
Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
З вищевказаних підстав позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.
Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 258- 261 ЦПК України, суддя
П О С Т А Н О В И В:
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Кулевчанської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, Сільськогосподарського виробничого кооперативу «Прогрес», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, про визнання договору купівлі продажу об`єктів нерухомості виконаним та визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Бучацька