"06" листопада 2024 р. Справа № 363/3441/24
РІШЕННЯ

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

06 листопада 2024 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., за участі секретаря Василенко Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Вишгород за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

09.07.2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із названим позовом, у якому просила розірвати шлюб між нею та ОСОБА_3 , зареєстрований 24.05.2017 року Святошинським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 449.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що з 24.05.2017 року сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі. Сімейне життя між ними не склалось, їх нічого не пов`язує, не ведуть спільне господарства, з кінця лютого 2022 року вони проживають окремо, через що шлюбно-сімейні відносини між ними фактично припинені. Причиною розірвання шлюбу є те, що кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю. Вони різні люди за характерами. На підставі викладеного позивачка змушена звернутися до суду із вказаним позовом.

Згідно правил ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 11.07.2024 року витребувано у Державної міграційної служби України наявну інформацію щодо продовження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підданим Йорданського Хашимітського Королівства, посвідки на тимчасове або постійне проживання на території України та наявних у Державної міграційної служби України відомостей щодо останнього зареєстрованого місця його проживання/перебування.

На виконання вимог вищезазначеної ухвали Державною міграційною службою України надано лист про надання інформації за № 8.1-1711/8.1.1-24 від 16.07.2024 року, згідно якого громадянин Хашимітського Королівства ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має посвідку на постійне проживання в Україні від 03.11.2021 року, строком дії до 03.11.2022 року, значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10.09.2024 року прийнято цивільну справу до свого провадження та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження по справі.

Позивач у судове засідання не з`явилась, 10.10.2024 року через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, крім того повідомлявся через офіційний портал «Судова влада України» веб-сторінку Вишгородського районного суду Київської області, причини неявки суду невідомі.

На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів

06.11.2024 року відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.

Суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов заявлений обґрунтовано і підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що громадянин Хашимітського Королівства ОСОБА_4 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 24.05.2017 року, що підтверджується повторним свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 12).

ОСОБА_1 та ОСОБА_5 спільних дітей не мають.

Порядок урегулювання приватноправових відносин, які хоча б через один із своїх елементів пов`язані з одним або кількома правопорядками, іншими, ніж український правопорядок, регламентується нормами Закону України «Про міжнародне приватне право».

Загальні засади регулювання правовідносин з іноземним елементом встановлені статтею 26 Конституції України, якою закріплено, що іноземці та особи без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, користуються тими самими правами і свободами, а також несуть такі самі обов`язки, як і громадяни України, - за винятками, встановленими Конституцією, законами чи міжнародними договорами України.

Отже, іноземці та особи без громадянства, які перебувають під юрисдикцією України, незалежно від законності їх перебування, мають право на визнання їх правосуб`єктності та основних прав і свобод людини (частина 2 статті 3 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства» (із змінами та доповненнями).

Оскільки пункт 17 частини 1 статті 1 зазначеного Закону визначає посвідку на постійне проживання як документ, що посвідчує особу іноземця або особу без громадянства та підтверджує право на постійне проживання в Україні, можна зробити висновок про те, що сторони є іноземцями, які перебувають в Україні на законних підставах.

Відповідно до ч.3 ст. 105 СК України, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 цього Кодексу - позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю.

Статтею 5 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, а також п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України 21.12.2007 N 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно ч. 3 ст. 109 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Враховуючи те, що шлюб між сторонами існує лише формально, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини, після розірвання шлюбу не будуть порушені їх особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.

Керуючись ч. 3 ст. 105, 110, 112, 114, 115 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст. 81, 141, 259, 263-265, 268,280-282 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований 24.05.2017 року Святошинським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 449.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вишгородського районного суду Київської області.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення, апеляційної скарги.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , паспорт НОМЕР_3 , виданий Вишгородським РВ ГУ МВС України в Київській області 02.09.2005 року, місце проживання: АДРЕСА_2 )

Відповідач: ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідка на проживання № НОМЕР_4 , дійсне до 03.11.2022 року, РНОКПП: НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 )

Головуючий М.Б. Баличева