Справа № 752/7362/24
Провадження № 2/752/4395/24
У Х В А Л А

12 квітня 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Друга київська державна нотаріальна контора про розірвання договору довічного утримання (догляду), -

ВСТАНОВИВ:

до Голосіївського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Гарбар Олександр Миколайович, до ОСОБА_2 , третя особа Друга київська державна нотаріальна контора про розірвання договору довічного утримання (догляду).

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що зазначена вище позовна заява подана без додержання правил, викладених у ч.4 ст.177 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додаються оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачкою заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме: 1) розірвання договору довічного утримання (догляду), укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; 2) скасування державної реєстрації обтяження нерухомого майна.

Крім того, позивачкою заявлена одна позовна вимога майнового характеру, а саме: визнання за ОСОБА_1 права власності на 2/3 частини квартири за АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позову майнового характеру судовий збір сплачується за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При розрахунку ставки судового збору необхідно враховувати прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01.01.2024 року.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 року, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2024 року встановлено у розмірі 3028, 00 грн.

За кожну з двох позовних вимог немайнового характеру, а саме: розірвання договору довічного утримання (догляду) та скасування державної реєстрації обтяження нерухомого майна, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 211 грн. 20 коп., що разом складає 2 422 грн. 40 коп.

При цьому, дослідивши матеріали справи № 752/7362/24, суддею встановлено, що позивачка сплатила судовий збір за дві позовні вимоги у сумі 2 422 грн. 40 коп., що підтверджується доданою квитанцією ID: 8543-0602-1603-9060 від 03.04.2024 року.

Щодо сплати судового збору за позовну вимогу майнового характеру вважаю за необхідне зазначити, що згідно ст.83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Так, всупереч вимогам п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява про визнання права власності на майно не містить зазначення ціни позову.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості

При цьому вважаю за необхідне звернути увагу позивача на те, що суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 176, пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача, тягар доказування вартості майна несе саме позивач.

Однак, позивачка в порушення вимог п.3 та п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України не зазначила у позовній заяві ціни позову, а також не надала доказів вартості спірного майна, про визнання права власності на яке заявлено позов, із якої необхідно визначити ціну позову та сплатити судовий збір. Позивачка має підтвердити відповідність сплати судового збору належними доказами (позовна заява з визначеною ціною позову, докази про вартість майна, на яке позивачка просить визнати право власності або інші належні докази).

Враховуючи викладене вище, позивачка має зазначити вартість спірного майна на момент звернення до суду з заявленим позовом; надати докази на підтвердження вартості даного майна; зазначити ціну позову, з якої з урахуванням вимог закону «Про судовий збір» слід визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за заявлену вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Друга київська державна нотаріальна контора про розірвання договору довічного утримання (догляду) - залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення виявлених недоліків, протягом семи днів з дня отримання позивачкою копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали для виконання надіслати позивачці - ОСОБА_1 , для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.Г. Плахотнюк