ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9250/24
провадження № 2/753/6275/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М., розглянувши за наявними у справі матеріалами за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

08.05.2024 позивачка звернулася до Дарницького районного суду міста Києва із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, встановлення місця проживання дитини з матір`ю, позбавлення батьківських прав.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.05.2024 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Маркєлової В.М.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

06.06.2024 до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача, у якій зазначено, що останній зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 та взагалі в м. Києві не значиться.

З метою виконання вимог ст. 1, 2, ч. 6 ст. 187 ЦПК України суд ухвалою від 11.06.2024 здійснив дії по встановленню місця проживання (перебування) відповідача шляхом витребування у Державної міграційної служби України відомостей щодо зареєстрованого/повідомленого місця проживання ОСОБА_2 .

16.07.2024 до суду надійшла відповідь з Державної міграційної служби України, згідно з якою за обліками територіальних органів та підрозділів ДМС відсутня інформація стосовно громадянина Турецької Республіки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвалою суду від 19.07.2024 відкрито провадження у справі.

В підготовчі судові засідання, призначені на 19.09.2024 та 01.10.2024 відповідач, повідомлений належним чином, через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, двічі не з`явився, причину неявки суду не повідомив.

19.09.2024 від представника позивача - адвоката Табачної В.Л. надійшла заява про залишення без розгляду позову в частині вимог про встановлення місця проживання дитини з матір`ю, позбавлення батьківських прав. Представник позивача просила продовжити розгляд справи в частині вимоги про розірвання шлюбу та розглядати справу без її участі.

Ухвалою від 01.10.2024 суд залишив без розгляду позов в частині вимог про встановлення місця проживання дитини з матір`ю, позбавлення батьківських прав та продовжив розгляд справи в частині вимоги про розірвання шлюбу.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, суд розглянув справу без їх участі на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Позов обґрунтовано тим, що з 24.01.2023 сторони перебувають у шлюбі, від якого мають спільну дитину - доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Проте, через різність характерів та поглядів зникло почуття кохання та поваги один до одного, вони перестали розуміти один одного, спільно вирішувати основні питання життєдіяльності сім`ї, в них відсутнє взаєморозуміння, взаємна допомога та підтримка, внаслідок чого вони не підтримують подружні шлюбні відносини. Сторони фактично припинили подружні відносини, не мають наміру примиритися. Позивачка вважає, що подальше збереження шлюбу є неможливим і суперечить її інтересам, примирення неможливе. Окрім того, згідно з рішенням, ухваленим 17.08.2023 Дарницьким районним судом м. Києва у справі № 753/12130/23 задоволено її позов до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та встановлення режиму окремого проживання. Донька зареєстрована і проживає разом з позивачкою.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши письмові докази у справі в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна підлягає задоволенню з огляду на таке.

Суд установив, що 24.01.2023 сторони зареєстрували шлюб, який було укладено в країні Турецька Республіка та зареєстровано Відділенням реєстрації населення Муратпаша/Анталія за № 371.

Від шлюбу сторони мають спільну дитину - доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням, ухваленим 17.08.2023 Дарницьким районним судом м. Києва у справі № 753/12130/23 позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів та встановлення режиму окремого проживання задоволено частково. Суд постиановив нвступне. Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) аліменти на утримання малолітньої доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 14 липня 2023 року та до досягнення дитиною повноліття. Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) аліменти на її утримання в розмірі 1/6 частки заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з 14 липня 2023 року і до досягнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , трьох років. Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах платежу за один місяць. Встановити режим окремого проживання подружжя, а саме: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ), яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), який є громадянином Турецької Республіки, номер посвідчення особи НОМЕР_2 , які перебувають у зареєстрованому шлюбі з 24 січня 2023 року, який було укладено в країні Турецька Республіка та зареєстровано Відділенням реєстрації населення Муратпаша/Анталія за №371, починаючи з 14 липня 2023 року. Роз`яснити, що режим окремого проживання може бути припинено у разі поновлення сімейних відносин або за рішенням суду на підставі заяви одного з подружжя.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотні значення.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Суд враховує висновок про застосування норми статті 111 СК України, викладений у постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі № 456/848/16, що за змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.

Враховуючи повторну неявку відповідача, належним чином повідомленого дату, час та місце слухання справи, а також з`ясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, обставини, викладені у позові, суд вважає, що спільне життя подружжя та подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, що має істотне значення, тому шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, які складається з судового збору у розмірі 1 211,20 грн.

Керуючись нормами ст. 133, 141, 247, 259, 263, 265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , укладений 24.01.2023 в країні Турецька Республіка та зареєстрований Відділенням реєстрації населення Муратпаша/Анталія за № 371.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Турецької Республіки, номер посвідчення особи НОМЕР_2 , зареєстрований: АДРЕСА_2.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду безпосередньо шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Маркєлова