"05" листопада 2024 р. Справа № 363/4418/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Мітясова Д.О.,

представника позивача адвоката Осадчої Н.О.

представника відповідача адвоката Кізік А.М.,

вирішуючи у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя, для спільного розгляду з позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Вишгородського районного суду Київської області, на стадії підготовчого провадження, перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя.

Підготовче засідання у справі призначено на 05.11.2024 о 10:00, про що повідомлено сторін.

18.09.2024 до суду, через «Електронний суд», представником відповідача адвокатом Кізік А.М. подано зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя.

Згідно зустрічних позовних вимог відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним) просить:

визнати за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на двокімнатну квартиру, яка розміщена за адресою: АДРЕСА_1 ;

стягнути з ОСОБА_2 в якості компенсації погашення позики, за Договором позики від 05.12.2019 року ? частину позики у розмірі 394 849,95 гривень (що на дату договору позики становило 16500 доларів США);

стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір та судові витрати.

У підготовче засідання, призначене на 05.11.2024, з`явилися представники сторін.

Представник відповідача просила прийняти зустрічну позовну заяву для спільного розгляду з первісним позовом.

Представник відповідача поклалася на розсуд суду, вказавши про недоліки зустрічної позовної заяви.

Суд, заслухавши представників сторін, дослідивши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 та матеріали додані до неї, вважає, що вона не відповідає вимогам статті 175, 177 ЦПК України, з таких підстав.

Так, статтею 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно положень частин першої та другої статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Так, статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 цього Кодексу документи, що додаються до позовної заяви.

Пунктами 3, 8, 9, 10 частини третьої статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити:

зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина четверта статті 175 ЦПК України).

Відповідно до частин третьої п`ятої статті 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Дослідивши зміст зустрічної позовної заяви, вимоги позивача за зустрічним позовом та додані до позовної заяви додатки, судом встановлено, що зустрічна позовна заява не відповідає вказаним вище вимогам до неї.

Так, у зустрічній позовній заяві зазначено про те, що позов не містить вимог майнового характеру, при цьому позивачем за зустрічним позовом заявлено дві вимоги майнового характеру, а саме про визнання за ОСОБА_1 права особистої приватної власності на двокімнатну квартиру, а також про стягнення на його користь з ОСОБА_2 , у якості компенсації погашення позики, за Договором позики від 05.12.2019 року ? частину позики у розмірі 394 849,95 гривень (що на дату договору позики становило 16500 доларів США). Варто звернути увагу представника відповідача, що частка позики, яку заявлено до стягнення, позначена знаком «?».

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини першої статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У відповідності до пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України « Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Подаючи до суду зустрічну позовну заяву представником відповідача не враховано вимог статті 176 ЦПК України.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, у переліку доданих до зустрічної позовної заяви, представником відповідача зазначено про долучення під п.1 оригіналу квитанції про сплату судового збору, а під п. 13 копії технічного паспорту на квартиру від 27.07.2016, проте такі документи відсутні серед долучених та про них не зазначено у переліку «pdf-файлів», прикріплених до електронного документу.

Так, заявляючи зустрічну вимогу про стягнення з відповідача за зустрічним позовом, судового збору та судових витрат, у порушення пункту 9 частини третьої статті 175 ЦПК України відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, а також у порушення пункту 10 вказаної частини статті ЦПК України, відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 без руху та надати йому (представнику) строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду зустрічної позовної заяви у новій редакції з усунутими недоліками, про які зазначено вище по тексту ухвали, та, визначивши ціну позову, з урахуванням статті 4 Закону України «Про судовий збір», сплатити судовий збір та додати до позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї, як те встановлено статтею 177 ЦПК України.

Суд акцентує увагу на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства. Дотримання вимог статей 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову до суду є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Керуючись статтями 12, 193, 194, 175, 177, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя, залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем (представником) за зустрічним позовом даної ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач