Справа № 309/4433/24
Провадження № 2/309/1174/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Ткач О.О.,

за участю секретаря судового засідання Гелетей Д.В.,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Поковба Тетяна Василівна, до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь Сергій Іванович, про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , , в інтересах якої діє адвокат Поковба Т.В., звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь Сергій Іванович про визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування позову посилається на те, що після смерті її чоловіка ОСОБА_3 разом з своїм сином, який є відповідачем у цій справі ОСОБА_2 , фактично прийняла спадщину житловий будинок у АДРЕСА_1 . Із відповідачем вони домовилися про те, що відповідач на вказаний будинок вони не претендуює та не заперечуює про те, щоб позивач зареєструвала на себе право власності на нього. Разом з тим, відсутність правовстановлюючого документу на нерухоме майно перешкоджає їй оформити спадщину у нотаріальному порядку. У зв`язку з чим змушена звернутися до суду для захисту свого права. З урахуванням наведеного просить суд: визнати за нею право власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивач не з`явилася, від представника позивача адвоката Поковби Т.В. надійшла заява заяву про розгляд справи у відсутності позивача та його представника.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, подав заяву у якому визнають позов, та просив розглянути справу без його участі.

У відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ч.4 ст.200 ЦПК України передбачено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст.206, 207 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 23.02.1970 року уклала шлюб з ОСОБА_3 .

З 1979 року ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорта гр. України.

Власником та забудовником даного будинку є ОСОБА_3 , що підтверджується випискою з погосподарських книг.

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно довідки виконавчого комітету Драгівської сільської ради від 25.07.2024 №913 на момент смерті ОСОБА_3 з ним були зареєстровані у будинку: дружина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З паспорта гр. України убачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 22.07.1997 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки Хустського ДПТІ від 29.07.2024 №2245 нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 , підприємством не зареєстровано.

Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Відповідно до ч. 3. ст. 3 Закону України від 01 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 зазначеного Закону права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав.

Отже виникнення права власності на нерухоме майно не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 01 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Отже відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності Законом України від 01 липня 2004 року не є перешкодою для оформлення спадкових прав.

Відтак оскільки спірний будинок збудований ОСОБА_3 , такий не є самочинним будівництвом, то такий будинок о такий будинок (разом із земельною ділянкою) входить до складу спадщини за померлим ОСОБА_3 , однак відсутність правовстановлюючих документів на житловий будинок перешкоджає оформленню спадкових прав на нього у нотаріальному порядку, а отже такі права підлягають судовому захисту.

Відповідно до ч.1 ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно із ч.3 ст.1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини» й пов`язує з виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення в спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державної реєстрації права.

Відтак відсутність реєстрації права власності на спірний будинок за ОСОБА_3 не є перешкодою для реалізації позивачем права на оформлення спадщини після смерті останнього.

Оскільки ОСОБА_1 прийняла спадщину за померлим чоловіком у силу приписів ч.3 ст. 1268 ЦК України, а інший спадкоємці першої черги відповідач ОСОБА_2 визнав позов повністю, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує прав інших осіб, суд приймає визнання позову відповідачем, що відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, є підставою для його задоволення.

Судові витрати слід покласти на позивача.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 142, 206, 258-259, 264-265 ЦПК України суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Поковба Тетяна Василівна, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на житловий будинок: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрат покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 04.11.2024 року.

Суддя Хустського

районного суду: Ткач О.О.