Справа № 296/9123/24
Р І Ш Е Н Н Я (З А О Ч Н Е)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" листопада 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі: головуючого судді Шкирі В.М., за участі секретаря судового засідання Сейко Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі цивільну справу за позовом представника позивача Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Велика Бердичівська 41» в особі голови правління - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

01.10.2024 представник позивача ОСББ «Велика Бердичівська 41» в особі голови правління - Юлія КОВАЛЬ звернулася до суду в інтересах ОСББ «Велика Бердичівська 41» з позовом, зі змісту якого просить стягнути з відповідача на користь ОСББ «Велика Бердичівська 41» заборгованість за період з 01.04.2022 року по 31.08.2024 року в сумі 10786,41 грн., з яких: 8139,35 грн - заборгованість по членськм внескам; 318,45 грн - 3 % річних; 2328,61 грн - інфляційні втрати.

В обґрунтування позову зазначає, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 25.09.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я., реєстраційний номер 7536.

Співвласниками будинку АДРЕСА_2 створене ОСББ «Велика Бердичівська 41№, яке виконує функції балансоутримувача та управителя багатоквартирного будинку.

Відповідач, як співвласник будинку зобов`язана брати участь в утриманні спільного майна та сплачувати внески.

18.10.2021 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Представник позивача надіслав заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника. Позовні вимоги підтримують. Заперечень проти ухвалення заочного рішення не має.

Відповідач в судове засідання призначені на 05.11.2024 не з`явився, був належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи.

Так ухвалу про відкриття провадження у справі та призначення її до розгляду на 05.11.2024 разом з позовною заявою та її додатками направлено відповідачу за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_3 Проте, 25.10.2024 до суду повернувся конверт з відправленням, згідно довідки Укрпошти від 21.10.2024 причина невручення; "адресат відсутній за вказаною адресою".

У постанові Верховного Суду від 21.12.2022 у справі № 757/15603/19 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність за вказаною адресою, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії, а повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки .

Отже, вважається, що відповідач повідомлений про розгляд цієї справи - 21.10.2024

Верховний Суд у постановах від 13 листопада 2020 року у справі № 359/5348/17 (провадження № 61-18620св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 369/10161/19 (провадження № 61-3468св21) зазначив, що якщо сторони чи їх представники, чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони чи її представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні

Суд вважає, що наявних у справі матеріалів у цій справі, достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, та не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті

Згідно ч. 5 ст. 259 та ч. 1 ст. 281 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст. 280, 281 ЦПК України.

У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи в порядку спрощеного провадження, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , картка платника податків НОМЕР_1 , є власницею квартири АДРЕСА_4 про що свідчить договір купівлі-продажу квартири від 25.09.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я., реєстраційний номер 7536.

Згідновідповіді з Єдиного демографічного реєстру ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована за адресою АДРЕСА_3 з 09 листопада 2002 року .

Співвласниками будинку АДРЕСА_2 створене ОСББ «Велика Бердичівська 41№, яке виконує функції балансоутримувача та управителя багатоквартирного будинку.

Статутом ОСББ "В.Бердичівська 41" встановлено, що Об`єднання здійснює діяльність із:

- забезпечення, реалізації прав співвласників на володіння та користування спільним майном;

- забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території;

- сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами;

- забезпечення виконання співвласниками своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання (а.с. 19-28).

Згідно протоколу загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_2 проведених 02 квітня 2021 рокувід 16 квітня 2021 року було встановлено розмір внесків 5,50 грн. для власників приміщень 2-9 поверхів. Встановлено, що внески сплачуються щомісячно, не пізніше 25 числа поточногомісяця.

У 2022-2024 роках розмір внесків співвласників не змінювався.

Щомісяця Позивач нараховував Відповідачу внесок на утримання будинку та прибудинкової території, однак остання кошти за вказані послуги не сплачував, внаслідок чого виникла заборгованість за надані послуги за період з 01 квітня 2022 року по 31 серпня 2024 року, що становить 8139,35 грн.

У свою чергу на адресу належного Відповідачу майна за адресою: АДРЕСА_5 було направлено відповідну претензію від 11 вересня 2024 року, яка була залишена Відповідачем без відповіді, а борг без оплати.

Так, в Додатку 1 надано розрахунок заборгованості Відповідача, з врахуванням 3 % річних 318,45 грн. та інфляційних втрат - 2328,61 грн.

Таким чином, сума заборгованості Відповідача перед Позивачем становить 10786,41 грн., з яких8139,35 грн. -заборгованість по членським внескам; 318,45 грн. 3 %річних; 2328,61 грн. - інфляційних втрат.

Таким чином суд встановив, що між сторонами існує спір з приводу щодо стягнення з відповідача заборгованості зі сплати витрат на управління багатоквартирним будинком, що перебуває у спільній власності, що регулюється Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та ЦК України

Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд виходить з наступного.

Статтею 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі Закон №2866-III) встановлено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна

За змістом статті 15 Закону №2866-III співвласник зобов`язаний, зокрема, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Згідно із статтею 16 Закону №2866-III об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання: встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів.

Відповідно до статті 17 Закону №2866-III для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право: вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів; звертатися до суду в разі відмови співвласника своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі.

За змістом частини першої, третьої статті 20 Закону №2866-III частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення.

Відповідно до статті 23 Закону №2866-III внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.

Встановлено, що між сторонами виник спір щодо стягнення з відповідача заборгованості зі сплати витрат на управління багатоквартирним будинком, що перебуває у спільній власності.

Поданий позов обґрунтовувався тим, що рішенням зборів ОСББ "Велика Бердичівська 41" затверджено внесення обов`язкових платежів на утримання будинку та прибудинкової території, а відповідач зобов`язаний сплачувати щомісячні внески обов`язкових платежів на утримання будинку та прибудинкової території, але свій обов`язок не виконує.

За змістом статті 81 Цивільного процесуального кодексу України (і) кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; (іі) докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; (ііі) доказування не може ґрунтуватися на припущеннях; (iv) суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

При цьому, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Суд звертає увагу, що з системного аналізу положень Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" випливає, що обов`язок зі сплати належних внесків і платежів, зокрема й витрат на управління багатоквартирним будинком, що встановлені рішенням загальних зборів, несуть саме співвласники багатоквартирного будинку.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 . Балансоутримувачем вказаного жилого будинку є Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Велика Бердичівська 41».

Згідно протоколу загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_2 проведених 02 квітня 2021 рокувід 16 квітня 2021 року було встановлено розмір внесків 5,50 грн. для власників приміщень 2-9 поверхів. Встановлено, що внески сплачуються щомісячно, не пізніше 25 числа поточногомісяця.

У 2022-2024 роках розмір внесків співвласників не змінювався.

З наданої копії розрахунку заборгованості по членському внеску на утримання будинку та прибудинкової території та штрафними санкціями по квартирі АДРЕСА_1 , за період з 01.04.2022 по 31.08.2024 за ОСОБА_2 рахується заборгованість у розмірі 10786,41 грн., з яких 8139,35 грн. - заборгованість по членським внескам, 318,45 грн. - 3% річних, 2328,61 грн. - інфляційних витрат (а.с. 6).

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання.

Оскільки в добровільному порядку заборгованість відповідачем не сплачена, тому вимоги позивача є обґрунтованими.

Що стосується вимоги про стягнення судових витрат, суд дійшов до наступного .

Вбачається, що представник позивача просить суд стягнути з відповідача судовий збір в розмірі 3028,00 грн., та витрати на професійну правничу допомогу 2500,00.

Відповідно до частини першої, пунктів 1, 4 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частини п`ята та шоста статті 137 ЦПК України).

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

Частиною восьмою статті 141 ЦПК України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зроблено висновок, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи зокрема на складність справи, витрачений адвокатом час.

У постановах Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 362/3912/18 (провадження № 61-15005св19) та від 30 вересня 2020 року в справі № 201/14495/16-ц (провадження № 61-22962св19) викладено правовий висновок про те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

Такі самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (Рішення ЄСПЛ від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України, заява № 19336/04, п. 269).

У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії», заява № 58442/00, зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Розмір витрат на професійну правничу допомогу має бути не тільки доведений та документально обґрунтований, але й відповідати критерію розумної необхідності таких витрат.

На підтвердження понесених витрат на отримання професійної правничої допомоги до суду надано копії договору про надання правової допомоги від 02.05.2024, Додаток №1 до Договору про надання правової допомоги від 02.05.2024, рахунок на оплату №30/09 від 30.09.2024, акт наданих послуг від 01.10.2024, платіжна інструкція №560 (а.с. 32-39).

Із акту наданих послуг від 01.10.2024 та рахунку на оплату №30/09 від 30.09.2024 вбачається, що загальна вартість послуг наданих Адвокатським бюро "Могильницької" ОСББ "Велика Бердичівська 41" складає 2500 грн. до наданих послуг включено: підготовка проекту позовної заяви про стягнення заборгованості з ОСОБА_2 (а.с. 38).

Суд вважає, що понесені витрати є співмірними із складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг, затраченим ним часом на надання таких послуг, які відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру.

За таких обставин вимога представника позивача про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в сумі 2500 грн є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Також згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у сумі 3028,00 грн., сплачений позивачем при зверненні до суду платіжною іструкціє. №561 від 30.09.2024

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 322, 526, 625 ЦК України, Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», ст. ст. 12, 76-81, 141, 259, 263-268, 280-282, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги представника позивача Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Велика Бердичівська 41» в особі голови правління Юлії КОВАЛЬ до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 ) на користь Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Велика Бердичівська 41» (, місце знаходження: м.Житомир, вул. В.Бердичівська, 41) заборгованість за членськими внесками період з 01.04.2022 року по 31.08.2024 року в сумі 10786 (десять тисяч сімсот вісімдесят шість) гривень 41 копійку.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_6 ) на користь Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Велика Бердичівська 41» (, місце знаходження: м.Житомир, вул. В.Бердичівська, 41) 2500 (дві тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок витрат на правову допомогу, 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок судового збору.

Заочне рішення може бути оскаржено відповідачем шляхом подання до Корольовського районного суду м.Житомира заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Cуддя В. М. Шкиря