Справа № 159/7040/24
Провадження № 2/159/1662/24
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

(про залишення позовної заяви без руху)

05 листопада 2024 року м. Ковель

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області Лесик В.О., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, треті особи на стороні відповідача Ковельський ВДВС у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту та визнання права власності на майно

в с т а н о в и в :

Позовну заяву слід залишити без руху і запропонувати позивачу усунути її недоліки з наступних підстав.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві позовні вимоги майнового та немайнового характеру про скасування арешту та визнання права власності на майно.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За змістом ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.); за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (1211,20 грн.)

Таким чином, враховуючи те, що позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового та майнового характеру, позивачу слід доплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн. та надати суду відповідну квитанцію.

Судовий збір сплачується за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Волин.обл/м.Ковель/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 38009371; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0003564; код класифікації доходів бюджету 22030101).

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2019 року (провадження № 11-680апп19) та у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2021 року у справі № 554/5912/19-ц (провадження № 61-12594св21), від 08 грудня 2022 року у справі № 331/1383/20 (провадження № 61-7109св22).

Позивач вказує що на виконанні у ВДВС Ковельського МРУЮ перебувало виконавче провадження № 66354282 про стягнення з ОСОБА_6 коштів в сумі 40800,00 грн. Стягувачем у виконавчому провадженні є Департамент патрульної поліції. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 помер, що доводиться копією свідоцтва про смерть. Станом на 18.01.2024 виконавче провадження № 66354282 завершено на підставі п.3ч.1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження».

При цьому, позивачкою у позовній заяві просить не лише скасувати арешт, а і визнати за ним право власності на 1/5 частину на квартиру в порядку спадкування, після смерті ОСОБА_6 .

У частині першій статті 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Викладене узгоджується із висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 14.08. 2019 року у справі № 519/77/18, від 15.04.2020 року у справі № 474/106/18.

Відповідач це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

У постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року в справі № 265/6868/16-ц (провадження № 61-34234св18) зроблено висновок про те, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку його відсутності, усунення від права на спадкування, неприйняття ним спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

У цій справі предметом спору є визнання за позивачем в порядку спадкування за законом після смерті батька права власності на житловий будинок.

Відтак, позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом подання позовної заяви в новій редакції з визначенням процесуального становища осіб у справі, пред`явленням позовних вимог до належних відповідачів, зазначення їх в позові й наданням для них копій позовної заяви з додатками.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, треті особи на стороні відповідача Ковельський ВДВС у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту та визнання права власності на майно, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Попередити позивача, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у зазначений строк, така заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ковельського міськрайонного судуВ. О. Лесик