УХВАЛА

01 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 756/2903/23

провадження № 61-11701ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 30 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 липня 2024 року у справі

за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на заставлене майно,

та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондра Людмила Вікторівна, про визнання удаваним договору позики, визнання кредитного договору та договору застави недійсними, скасування рішення про державну реєстрацію прав,

ВСТАНОВИВ:

15 серпня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на рішення Оболонського районного суду міста Києва

від 30 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду

від 01 липня 2024 року в справі № 756/2903/23.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 26 вересня 2024 року у зв`язку із відставкою судді ОСОБА_4 , касаційну скаргу передано судді-доповідачу ОСОБА_5 .

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

І. Щодо зазначення в касаційній скарзі відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі мають бути зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає касаційну скаргу.

Натомість ОСОБА_1 не зазначає у касаційній скарзі передбачені пунктом 2 частини другої статті 392 ЦПК України відомості щодо наявності або відсутності у нього електронного кабінету.

ІІ. Щодо підстав касаційного оскарження

Відповідно до положень пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до положень частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 389 ЦПК України в касаційній скарзі зазначається норма (норми) права, щодо застосування яких у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК України), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України), в окремих випадках непідтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК України).

В касаційній скарзі заявник підставою касаційного оскарження зазначає, зокрема, пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України однак при цьому не конкретизує норму (норми) права, щодо застосування якої (яких) у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

Вказане свідчить про неналежне виконання вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України належним чином не виконані.

ІІІ. Щодо сплати судового збору

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

У березні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом, відповідно до якого просив:

1) стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за договором позики

№ 25/10/21 від 25 жовтня 2021 року у розмірі 16 800 доларів США;

2) звернути стягнення на предмет застави, а саме транспортний засіб марки Lexus, моделі RX 350, шасі (кузов, рама) НОМЕР_1 , 2007 року випуску, колір чорний, державний номерний знак НОМЕР_2 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_3 шляхом продажу предмета застави на прилюдних торгах із визначенням початкової ціни не нижче за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

ОСОБА_1 подав зустрічний позов, відповідно до якої просив:

1) визнати укладений ним 25 жовтня 2021 року з ОСОБА_2 договір позики № 25/10/21 удаваним, визнавши цей договір кредитним;

2) визнати недійсним кредитний договір від 25 жовтня 2021 року, укладений ним з ОСОБА_2 ;

3) визнати недійсним договір застави транспортного засобу від 25 жовтня 2021 року на транспортний засіб марки Lexus, моделі RX 350, шасі (кузов, рама) НОМЕР_1 , 2007 року випуску, колір чорний, державний номерний знак НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_3 ;

4) скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кондра Л. В. про державну реєстрацію та їх обтяжень (з відкриттям розділу) за індексним номером 29431633 від 25 жовтня 2021 року.

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 30 листопада 2023 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 01 липня 2024 року, позов ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 16 800 доларів США, що станом на день ухвалення рішення за офіційним курсом НБУ становить

611 103,36 грн заборгованості за договором позики № 25/10/21 від 25 жовтня 2021 року.

В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 за договором позики

№ 25/10/21 від 25 жовтня 2021 року у розмірі 16 800 доларів США, що станом на день ухвалення рішення за офіційним курсом НБУ становить 611 103,36 грн перед ОСОБА_2 звернуто стягнення на предмет застави, а саме транспортний засіб марки Lexus, моделі RX 350, шасі (кузов, рама) НОМЕР_1 , 2007 року випуску, колір чорний, державний номерний знак НОМЕР_2 , право власності на який зареєстровано за ОСОБА_3 шляхом продажу предмета застави на прилюдних торгах з визначенням початкової ціни не нижчої за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

У зустрічному позові ОСОБА_1 відмовлено.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) сформульовано правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржені судові рішення, ухваливше нове - про відмову у первісному позові та про задоволення зустрічного позову.

Отже, за подану касаційну скаргу судовий збір має бути сплачено за вимоги майнового характеру за первісним позовом та чотири немайнові вимоги за зустрічним позовом.

Розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 20 810,86 грн

(із розрахунку 6 111,03 грн (1% від 611 103,36 грн) + 4 294,40 грн (1 073,60 грн х4) х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Разом із касаційною скаргою подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі, яке мотивовано тим, що заявник має скрутне фінансове становище, не отримує доходів та є волонтером у благодійному фонді, а крім того на його утриманні перебувають батьки похилого віку та двоє неповнолітніх дітей. Крім того звертає увагу, що він є боржником за іншими виконавчими провадженнями в межах яких на його майно накладено арешт.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в рішенні від 19 червня

2011 року в справі «Kreuz v. Poland» вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. При цьому положення пункту 1 частини шостої Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У разі подання клопотань про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору заявник повинен одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

На підтвердження клопотання про відстрочення сплати судового збору заявник надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу за період з 3 кварталу

2023 року по 2 квартал 2024 року.

Натомість частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає врахування розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, тобто заявнику необхідно надати відомості (довідку) із Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми нарахованих та/або отриманих доходів за 2023 рік, яку можливо отримати зокрема і безкоштовно онлайн за посиланнями: https://cabinet.tax.gov.ua/login чи https://diia.gov.ua/services/dovidka-pro-dohodi

Доводи щодо здійснення заявником волонтерської діяльності у благодійному фонді та перебування на його утриманні батьків похилого віку та двох неповнолітніх дітей документами доданими до касаційної скарги не підтверджені.

Крім того, суд звертає увагу, що доводи заявника про те, що він не отримує жодних доходів, але при цьому одночасно утримує своїх батьків похилого віку та двох неповнолітніх дітей є суперечливими.

Питання про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору буде вирішено судом після надання заявником відомостей про його доходи за

2023 календарний рік, а також документального підтвердження доводів викладених у клопотанні про відстрочення сплати судового збору.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

1) зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у ОСОБА_1 ;

2) надання уточненої касаційної скарги із зазначення підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав), з урахуванням роз`яснень викладених в цій ухвалі, зокрема у разі посилання на наявність підстави передбаченої пунктом 3 частини другої статті 389 ЦПК України в заявник має зазначити щодо застосування якої норми (норм) права у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду.

3) надання документу про сплату судового збору або документів, що підтверджують доводи клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

У разі подання уточненої касаційної скарги через підсистему Електронний суд заявник має надати докази надсилання копії касаційної скарги до електронних кабінетів іншим учасникам справи або докази надсилання копії касаційної скарги листом з описом вкладення іншим учасникам справи, які не зареєстровані в системі Електронний суд.

У разі подання уточненої касаційної скарги засобами поштового зв`язку, копії скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 30 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 липня 2024 року у цивільній справі № 756/2903/23 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович