УХВАЛА

про відмову ускасуванні заходів забезпечення позову

Справа № 495/8250/24

Номер провадження 2-зз/495/37/24

04 листопада 2024 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Боярського О.О.,

за участю секретаря судового засідання Червинської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Попроцького Дмитра Михайловича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Одеської області Поліщук Галина Петрівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває заява представника ОСОБА_1 - адвоката Попроцького Дмитра Михайловича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Одеської області Поліщук Галина Петрівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Вказана заява обґрунтована тим, що ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 04 вересня 2024 року по справі №495/8250/24 було: накладено арешт у вигляді заборони відчуження на земельну ділянки за кадастровим номером: :02:011:0124, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 в, і реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 103, до набрання законної сили рішення за позовом ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним. Заборонено суб`єктам реєстраційних дій вчиняти будь-які дії з державної реєстрації переходу права власності, обмеження права власності, обтяження прав на земельну «Рассвет», ділянка 328в, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 103, кадастровий номер: :02:011:0124 - до набрання законної сили рішення за позовом ОСОБА_4 про визнання недійсними договору-купівлі-продажу від 8 березня 2024 року.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ): «на підставі статті 1261 Цивільного кодексу України спадкоємицею зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є ії дочка - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

Спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з: земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 в (триста двадцять вісім літера в), яка належить померлій ОСОБА_5 на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Несвітайло 1.1. 08 березня 2024 року, за реєстровим № 66. Право власності на земельну ділянку зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 08.03.2024 року, номер відомостей про речове право 54038622, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 103 згідно Витягу з Державного реєстру речових прав 369038221 від 08.03.2024 року.

Кадастровий номер земельної ділянки: :02:011:0124.»

Обґрунтовуючи заяву адвокат Попроцький Д.М. зазначає, що, згідно вищенаведеної Ухвали суду про забезпечення позову, його довірительниця ОСОБА_1 не може перереєструвати цю земельну ділянку на себе та відповідно розпоряджатися нею.

Також заявник вказує, що у своїй ухвалі про накладення арешту суд вказує, - «Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача та третьої особи, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.»

Однак, згідно наявних матеріалів справи позивачка не є представником ОСОБА_6 , який є дієздатною та правоздатною особою, відповідно позивачка немає до успадкованого мною майна жодного відношення, тому, не зрозуміло які саме матеріально-правові інтереси позивачки забезпечуються цією ухвалою.

Так, позивачка просить суд визнати договір купівлі-продажу земельної ділянки (кадастровий номер :02:011:0124) укладений між її батьком ОСОБА_6 , та ОСОБА_5 - недійсним з моменту укладення.

Однак, а ні в позові, а ні у своїй заяві про забезпечення позову, вона не наводить який спір існує між нею та відповідачкою та які власне її (позивачки права чи законні інтереси порушені).

Однак, згідно сталої судової практики Верховного суду (наприклад Постанови Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 липня 2023 року по справі № 760/23205/17) - відсутність порушеного права позивача у справі - є самостійною підставою для відмови судом у задоволенні позову, тому вважаю, що у розглядаємій справі немає порушеного права Позивачки та відповідно між сторонами немає спору.

Також, в Ухвалі про забезпечення позову суд вказує, - «Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги подання позову до суду, наприклад реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації.»

Дійсно, така правова позиція, викладена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 04.08.2021 р. по справі № 472/1171/20.

Однак, нічого цього у розглядаємій справі не відбувалося, Відповідачка ніяким чином не намагалася відчужити, чи закласти, чи іншим чином розпорядитися начебто спірною земельною ділянкою, тому відповідно доказів цього у справі і немає.

До того ж суд сам в ухвалі наводить, що саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Також, ухвалі про забезпечення позову суд вказує, що «вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, у зв`язку із застосуванням відповідних заходів». Дійсно, у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 листопада 2020 року в справі №524/7234/18 (провадження

Однак, попри це, а ні позивачкою, а ні судом взагалі не з`ясовано правову позицію самого продавця та попереднього власника цієї земельної ділянки - ОСОБА_7 , а накласти арешт на майно просила ОСОБА_4 , яка, взагалі до цього майна не має жодного відношення!

Сторони у судове засідання не з`явились.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (ч.9).

Згідно з ч. 4 ст. 158 ЦПК України, за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановлюється ухвала.

Постановляючи ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 04 вересня 2024 року по справі №495/8250/24, суд дійшов переконання, що між сторонами дійсно існує спір, враховано ціну позову, доводи заявника, що стало підставою для застосування заходів забезпечення позову.

Вказана ухвала жодним із учасників справи не оскаржувалась та набрала законної сили.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (стаття 11 ЦПК).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частини перш-третя статті 12ЦПК).

У даному випадку, враховуючи стадію судового процесу (підготовче провадження), наявність судового рішення, яке набрало законної сили, та яким встановлено обставини існування спору між сторонами, основне завдання інституту забезпечення позову (попередження потенційного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду і, відповідно, поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся), суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення у цій справі.

Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову (частина шоста статті 158 ЦПК).

Керуючись статтями 149,150,158, 258,260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Попроцького Дмитра Михайловича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Одеської області Поліщук Галина Петрівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.О.Боярський