ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року м.Кривий Ріг

справа № 211/172/20

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Остапенко В.О.,

суддів Бондар Я.М., Зубакової В.П.,

секретар судового засідання Бортник В.А.

сторони:

заявник Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР»

боржники ОСОБА_1 , ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, без участі учасників справи, в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 вересня 2024 року, яка постановлена суддею Костенко Є.К. у місті Кривому Розі області, відомостей щодо дати складання повного тексту рішення суду матеріали справи не містять,

УСТАНОВИВ:

04 лютого 2020 року, за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» Довгинцівським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі № 211/172/20 видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» заборгованості, яка виникла за адресою: АДРЕСА_1 , за період з грудня 2016 року по листопад 2019 по оплаті за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у сумі 3 537 грн 01 коп, інфляційних втрат в сумі 374 грн 49 коп, 3% річних в сумі 145 грн 45 коп та судового збору у розмірі 192 грн 10 коп, тобто по 64 грн 04 коп, з кожного.

20 вересня 2024 року боржниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано суду заяву про скасування судового наказу, яка ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 вересня 2024 року залишена без розгляду та повернута боржникам.

В апеляційній скарзі апелянти, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, ставлять питання про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи до суду першої інстанції для розгляду по суті.

Вважають, що суд першої інстанції, залишаючи без розгляду та повертаючи боржникам заяву про скасування судового наказу дійшов помилкового висновку про те, що заява про скасування судового наказу оформлена неналежно, оскільки вказана заява подана боржниками у відповідності до вимог ст. 170 ЦПК України.

Боржники не згодні із стягненням з них заборгованості по оплаті за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, тому доводи, викладені в заяві, повинні бути перевірені судом лише під час розгляду справи в позовному провадженні.

Відзив на апеляційну скаргу не подано

Учасники справи, будучи завчасно належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомили, що, у відповідності до ч.2 ст. 372 ЦПК України, не перешкоджає розглядові справи.

Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції питання по суті.

Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі № 907/425/16.

У постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 суд дійшов висновку про те, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд апеляційної інстанції вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Колегія суддів не вбачає підстав для визнання обов`язкової явки сторін по справі в судове засідання, оскільки наявні у справі матеріали є достатніми для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог, доводів апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи 04 лютого 2020 року, за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» Довгинцівським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі № 211/172/20 видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» заборгованості, яка виникла за адресою: АДРЕСА_1 , за період з грудня 2016 року по листопад 2019 по оплаті за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у сумі 3 537 грн 01 коп, інфляційних втрат в сумі 374 грн 49 коп, 3% річних в сумі 145 грн 45 коп та судового збору у розмірі 192 грн 10 коп, тобто по 64 грн 04 коп, з кожного.

20 вересня 2024 року боржниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано суду заяву про скасування судового наказу, яка ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 вересня 2024 року залишена без розгляду та повернута боржникам.

Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 вересня 2024 року заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування судового наказу залишена без розгляду та повернута боржникам з тих підстав, що боржниками не доведено необґрунтованість вимог стягувача.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково наданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються яка на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, установленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів.

Частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

У частині першій ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Дослідивши та оцінивши усі надані сторонами письмові докази й наведені доводи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду.

Так, відповідно до ч. ч. 2 - 5 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1)документ, що підтверджує сплату судового збору; 2)документ, що підтверджує повноваження представника боржника,якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Заява про скасування судового наказу подана ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у передбачений законом п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання копії судового наказу, до неї долучено квитанцію про сплату судового збору, а в частині змісту вона містить необхідні обґрунтування та заперечення.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, суддя постановляє ухвалу про повернення заяви про скасування судового наказу в єдиному випадку - у разі якщо подано неналежно оформлену заяву про скасування судового наказу.

Разом з тим, за змістом ч. 3 ст. 171 ЦПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 167 ЦПК України судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований у порядку, передбаченому цим розділом.

З огляду на зазначені норми права, у випадку належним чином оформленої заяви про скасування судового наказу з дотриманням строку подання такої заяви, суд вправі тільки скасувати судовий наказ, а стягувач вправі звернутись з тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. Тобто, відсутність можливості апеляційного оскарження судового наказу обумовлена процедурою скасування судового наказу.

Таким чином, законодавець розширивши коло предметів вимог, за якими можна видати судовий наказ, виключивши можливість апеляційного оскарження судових наказів та за наявності нової процедури оскарження судових наказів, яка не передбачає залишення заяви про скасування судового наказу без задоволення, виходив з того, що у випадку незгоди боржника з судовим наказом, такі вимоги стягувача не можна вважати безспірними і вони повинні розглядатись за процедурою спрощеного позовного провадження, у зв`язку з чим судовий наказ повинен бути скасований.

Повертаючи заяву про скасування судового наказу, місцевий суд послався на недоведеність боржниками необґрунтованості вимог стягнувача.

Разом з тим, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що заява про скасування судового наказу містить посилання щодо необґрунтованості вимог стягувача (оплата послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з боку ТОВ «Сітісервіс-КР»), та питання щодо законності нарахування та стягнення з боржників такої заборгованості повинні бути перевірені судом під час розгляду справи в позовному провадженні.

У зв`язку з тим, що висновки суду першої інстанції не відповідають дійсним обставинам справи, судом порушено норми процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, а питання скасування судового наказу належить до компетенції суду першої інстанції, необхідно скасувати ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 вересня 2024 року про залишення без розгляду та повернення заяви про скасування судового наказу. Справу направити до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції.

Виходячи з вищезазначеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги боржників є доведеними, а тому вона підлягає задоволенню.

Відповідно до п. п. 3, 4 ч. 1.ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального право, що призвело до неправильного вирішення питання щодо розгляду заяви про скасування судового наказу, ухала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 вересня 2024 року скасувати.

Матеріали по заяві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування судового наказу направити до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 05 листопада 2024 року.

Головуючий:

Судді: