Справа № 308/5784/24
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 жовтня 2024 року місто Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Крегул М.М., за участю секретаря судового засідання Микуланинець О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в м. Ужгород, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що 05.05.2007 року вона уклала шлюб з відповідачем. Від даного шлюбу у сторін народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивачка стверджує, що з перших днів подружнього життя у них була дружна сім`я, заснована на почуттях любові, поваги та вірності один до одного, але з часом такі почуття згасли і поступово стосунки між зіпсувались, але вони неодноразово намагались зберегти сім`ю та жити заради дітей. Однак, цього зробити не вдалось, що призвело до остаточного припинення шлюбних відносин у лютому 2023 року. Позивач зазначає, що з початком військової агресії росії проти України вона разом з дітьми виїхала в Польщу, потім переїхала в Швейцарію, де й знайшла притулок разом з дітьми. Враховуючи, що вони із Відповідачем не проживають однією сім`єю вж тривалий час , не ведуть спільного господарства, не підтримують сімейні відносини, як подружжя , то подальше спільне життя із збереженням шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них. Також позивач вказує, що між ними відсутні спори з приводу розподілу спільного майна та у разі виникнення спору щодо утримання дітей такий буде розглядатись окремо. Враховуючи наявність неповнолітніх дітей та небажання відповідача приймати участь в оформленні розірвання шлюбу, позивач звернулася із даним позовом до суду та просить розірвати шлюб між нею та відповідачем та не надавати строк на примирення.
Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.05.2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачеві строк на усунення недоліків.
Ухвалою судді від 23.09.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, однак, від її представника адвоката Твердохліб М.В. до суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про причини неявки не повідомляв.
При цьому, до суду надійшла письмова заява відповідача, в якій останній зазначає, що з позивачкою тривалий час разом не проживають. оскільки така виїхала за кордон, сімейні стосунки не підтримує, однак, заперечує проти розірвання шлюбу. Стверджує, що спільні діти не хочуть цього, з доньками відповідач має тісні стосунки і він не хоче їх травмувати. Просить відтермінувати розлучення для збереження сім`ї.
У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
Як встановлено з матеріалів справи, 05 травня 2007 року між позивачем та відповідачем було зареєстровано шлюб відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №200, що стверджується долученим до справи свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .
Від даного шлюбу у сторін народилися двоє дітей донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 24.12.2013 року та донька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 23.10.2015 року
Приписами ст.110 СК України визначено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.
Згідно ст. 112 СК України при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини й інших обставин життя чоловіка і жінки. Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Відповідно до ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Оскільки , позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушуванням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.
Як встановлено у судовому засіданні, подружнє життя у сторін ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не склалося. Про це свідчать і ті обставини, що позивач та відповідач сімейних стосунків не підтримують, проживають тривалий час окремоя та подальше збереження шлюбу позивач вважає неможливим.
Наведене вище дозволяє суду зробити висновок про те, що позивач втратила почуття поваги, любові та довіри до відповідача і їх сім`я розпалася остаточно. Умови для їх примирення відсутні, та даний шлюб є формальним і подальше його збереження суперечить інтересам позивача ОСОБА_1 , яка наполягає на його розірванні.
Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ч.3 та ч.4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Зокрема, примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Спору щодо поділу спільного майна позивачем ОСОБА_8 не заявлялося.
Враховуючи вищенаведені обставини справи та аналізуючи норми СК України, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить як інтересам позивача, так і відповідача, а тому , шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 слід розірвати.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на наведене, враховуючи повне задоволення позовних вимог, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача документально підтверджений судовий збір, сплачений останньою при поданні позову до суду в розмірі 1211,20 грн.
Керуючись ст. ст. 24, 56, 105, 112, 113, 180, 182, 183, 184, 185,СК України, ст. ст.10, 12,13, 18, 81, 258, 259, 263-265,352,354,355 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №200, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , суму сплаченого судового збору 1211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять грн. двадцять коп.).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул