Справа №305/1694/24
Провадження по справі 2/305/599/24
02.10.2024. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Поштак Юстини Степанівної в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Адвокат, ОСОБА_3 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що сторони зареєстрували шлюб 14 вересня 2002 року у виконавчому комітеті Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №34. Від шлюбу у них народилося троє неповнолітніх дітей: син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , донька ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 . Причина розпаду сім`ї - через часті непорозуміння на побутовому рівні у них часто виникали суперечки, відповідач зловживає алкогольними напоями, вчинає безпричинні сварки, які негативно впливають на психологічний стан дітей, відповідач зрадив їй у подружній вірності, не піклується продобробут та не цінує сімейні відносини, внаслідок яких між ними вичерпане терпіння, у сімейних відносинах з`явилися неповага одне до одного, відсутність порозуміння у взаємовідносинах та наявні різні погляди на життя. Станом на дату звернення до суду, вони фактично майже рік не проживають разом, не ведуть спільного господарства, не бажають миритися, а шлюб носить формальний характер. Впевнившись, що сім`я розпалася остаточно, просить шлюб укладений між ними - розірвати.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_7 від 01.07.2024 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
Позивач ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився. Представник позивача, ОСОБА_3 , подала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі та участі позивачки. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити з підстав наведених у позовній заяві. Строк на примирення просить не надавати.
Відповідач, ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явилася. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак відзиву на день судового розгляду справи не подав.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 14 вересня 2002 року у виконавчому комітеті Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №34.
Від шлюбу у сторін народилося троє дітей: син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , донька ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивачка, ОСОБА_1 ,на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_2 , відзиву на позов чи клопотання про надання строку на примирення не подавав. Таким чином, враховуючи, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивачки, порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, не заявила, яке прізвище вона бажає залишити собі після розірвання шлюбу, тому суд не має можливості встановити таке.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позов задовольнити.
Шлюб укладений 14 вересня 2002 року у виконавчому комітеті Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом №34 між ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачкою.
Відомості щодо учасників справи:
Позивачка, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка: АДРЕСА_1 .
Відповідач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк