Провадження №2/369/8417/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.11.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши матеріали цивільної справи № 369/18143/24 за позовом Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 501 від 26.12.2019 року, за кредитним договором № 101 від 02.06.2021 року та за кредитним договором № 801 від 03.08.2021 року, -

В С Т А Н О В И В:

01.11.2024 року представник позивача Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за:

1) кредитним договором № 501 від 26.12.2019 року в розмірі 49956,46 гривень, який був укладений між Акціонерним товариством «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» та ОСОБА_1 .

2) кредитним договором № 101 від 02.06.2021 року в розмірі 20000,00 гривень, який був укладений між Акціонерним товариством «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» та ОСОБА_1 .

3) кредитним договором № 801 від 03.08.2021 року в розмірі 20000,00 гривень, який був укладений між Акціонерним товариством «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» та ОСОБА_1 за Правилами надання грошових коштів у позику Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ІНВЕСТРУМ».

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що заяву та додані до неї документи слід повернути позивачу виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом пункту 2 частини 4 статті 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачу у випадку, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

У відповідності до частини 1 статті 50 ЦПК України, позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

За змістом частини 1 статті 188 Цивільного процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Як роз`яснено у пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Виходячи із системного аналізу вищевказаних норм процесуального права, є підстави вважати, що умовою об`єднання позовів позивача в одному провадженні є однорідність позовних вимог, спільність предмета позову позивача, спільність підстав позову, прав і обов`язків відповідача/ів та процесуальна доцільність.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об`єднання вимог, є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами у цивільному судочинстві є будь-які дані, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інших обставин, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Для вирішення по суті спору, суд повинен буде дослідити та вивчити кожен із означених договорів та правовідносини сторін, що виникли на їх підставі, встановити наявність або відсутність підстав для їх розірвання окремо по кожному з договорів.

При цьому суд відзначає, що кожен з зазначених вище договорів має своє коло конкретних учасників, які мають права та обов`язки один відносно одного, і таким чином не перебувають в юридичному зв`язку між собою з приводу об`єкту правовідносин.

Судом встановлено, що предметом спору є не однорідні права та обов`язки, право позивача на пред`явлення вимоги про повернення коштів до відповідача виникло з різних підстав (різні договори позики/кредиту, з різними умовами отримання та повернення коштів, різним строком повернення коштів), таким чином і обов`язки відповідача щодо кожного з трьох наведених вище договорів є різними.

При цьому, у поданій позовній заяві позивач жодним чином не обґрунтовує підставність об`єднання заявлених ним позовних вимог.

За таких обставин суд вважає, що заявлені вимоги не можуть бути об`єднані в одному позові, оскільки позовні вимоги стосуються різних договорів, які мають різний суб`єктний склад, вимоги не пов`язані між собою підставою виникнення поданими доказами, ці вимоги не є основними та похідними.

Сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог не лише суперечить приписам ст. 188 ЦПК України, але й перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін, значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, що є підставою повернення позовної заяви.

За таких обставин, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду в загальному порядку, після усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 185, 188 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 501 від 26.12.2019 року, за кредитним договором № 101 від 02.06.2021 року та за кредитним договором № 801 від 03.08.2021 року - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її вручення через суд першої інстанції.

Суддя А.В. Янченко