Справа № 337/2409/24
Провадження № 2/337/1260/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2024 року

Хортицький районний суд м.Запоріжжя у складі:

головуючого судді -Ширіної С. А.

за участі: секретаря Бикової С. Б.,

представника позивача- адвоката Скрима В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Запоріжжі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі адвоката Скрима Валерії Анатоліївни до Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Алейнікова Наталія Олексіївна, про визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 , в особі адвоката Скрима В.А., звернулася до суду з позовом до до Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Алейнікова Наталія Олексіївна, про визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько- ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) про що, Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), видано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 від 26 серпня 2023р.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить його частина квартири АДРЕСА_1 .

Вказана квартира належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з 18.03.1999 р., що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_2 .

Вказані особи не зверталися з заявами про прийняття спадщини і тому є особами які не прийняли спадщину.

В квартирі за адресою АДРЕСА_2 зареєстровані ОСОБА_1 (донька спадкодавця) та ОСОБА_4 (син спадкодавця). ОСОБА_3 (дружина спадкодавця) зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

01.04.2024 року позивач звернувся до нотаріуса Алейнікової Н. з заявою про прийняття спадщини, проте,їй було відмовлено (вих. № 162/01-1602 ), у зв`язку з тим, що місце її проживання на день смерті померлого ОСОБА_2 було зареєстровано за іншою адресою, а саме: АДРЕСА_2 , тоді як спадкодавець на час відкриття спадщини проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Таким чином ОСОБА_1 пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку.

У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори контори із заявою про прийняття спадщини, на підставі наступного:

24.02.2022 року відбулася збройна агресія Російської Федерації проти України. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався, який діє на даний час.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

Крім того, відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 Запорізька область відноситься до території на яких ведуться бойові дії.

Отже м.Запоріжжя перебувало та перебуває під постійними обстрілами що свідчить про активну фазу воєнних дійц на вказаній території . Позивачка за для збереження власного життя була вимушена під час війни виїджати з м.Запоріжжя за кордон та час від часу повертатися назад. Однак смерть батька для неї була неочикувана.

Тому, після смерті батька вона займалася справами щодо поховання, а в подальшому, на фоні переживань та страждань погіршився її психологічний стан, що спричинило апатію до життя та майбутньому в цілому.

Вважаючи, що від батька залишилася частина спільного майна, де позивачка має реєстрацію та постіно проживає , то вважала автоматично прийняла у спадщину частину квартири.

Тому, вважала ,що треба оформити документи на отриману у спадщину частку.

Однак, отримавши відмову і не маючи іншого правового виходу, позивачка вважає, що наявність в сукупності та одночасності всіх вищевказаних обставин, які на думку позивачки є поважними, призвели до того, що позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, пропустила з поважних причин встановлений законодавством шестимісячний строк.

Просила визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прияняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою суду від 02.05.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, визначено про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, відповідачу встановлено строк для подання відзиву на позов та заяв по суті справи.

30.05.2024 року від представника відповідача Запорізької міської ради надійшов відзив на позов, у якому представник відповідача просила прийняти рішення на розсуд суду. Зазначила, що позовні вимоги не доведені,оскільки позивачем не надано жодного документу або іншого доказу, який підтверджує поважність причини пропуску сроку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 06.09.2024 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду.

Представник позивач -адвокат Скрима В.А.,в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі .

Представник відповідача Запорізької міської ради в судове засідання не з`явився надав заяву про розгляд справи без її участі.

Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Алейнікова Н., до суду не з`явилася, направивши письмову заяву про розгляд справи без її участі.

Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, категорію та складність справи, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.

В зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши матеріали справи, вважає, що позовна заява задоволенню не підлягає на підставі наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) про що, Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), видано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 від 26 серпня 2023р.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить його частина квартири АДРЕСА_1 .

Вказана квартира належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з 18.03.1999 р., що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_2 .

Вказані особи не зверталися з заявами про прийняття спадщини.

В квартирі за адресою АДРЕСА_2 зареєстровані ОСОБА_1 (донька спадкодавця) та ОСОБА_4 (син спадкодавця). ОСОБА_3 (дружина спадкодавця) зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

01.04.2024 року позивач звернувся до нотаріуса Алейнікової Н. з заявою про прийняття спадщини, проте,їй було відмовлено (вих. № 162/01-1602 ), у зв`язку з тим, що місце її проживання на день смерті померлого ОСОБА_2 було зареєстровано за іншою адресою, а саме: АДРЕСА_2 , тоді як спадкодавець на час відкриття спадщини проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом та, відповідно до ст.. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно зі ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

З 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено режим воєнного стану.

28.02.2022 року прийнято Постанову Кабінету міністрів України про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану №164 та Наказом Міністерства юстиції України від 11.03. 2022 року № 1118/5 затверджено зміни до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату, який набрав чинності 19.03.2022 року, також внесено зміни до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року N 296/5, відповідно до яких:

-в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини;

-в умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом п`яти робочих днів з дня відновлення такого доступу;

-забороняється видача свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі, заведеній без використання Спадкового реєстру, до її реєстрації у Спадковому реєстрі.

Через прийняття змін та Наказу Міністерства юстиції України від 11.03.2022 року, постанови КМУ від 24.06.2022 року ,11.07.2022 року, МЮУ надало роз`яснення, що за загальним правилом, строк прийняття спадщини становить 6 місяців із дня її відкриття, протез урахуванням вищезгаданих змін, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Отже строк для подачі заяви про прийняття спадщини було визначено у 10 місяців.

ОСОБА_2 , який є батьком позивача ОСОБА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

01.04.2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Алейнікової Н.О., з заявою про прийняття спадщини.

01.04.2024 приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Алейніковою Н.О. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №162/01-16, згідно якої ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що згідно п.3 ст. 1272 ЦК України, позивач вчасно спадщину не прийняла, тому їй рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 пропустила строк встановлений ст. 1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд підкреслив, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини,необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

З огляду на вищевикладене, позивач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність суб`єктивних, не переробних істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьоюстатті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

Відповідно до положень частини першоїстатті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В обґрунтування пропуску прийняття спадщини представник позивача зазначає, що у зв`язку з тим, що м.Запоріжжя перебувало та перебуває під постійними обстрілами ,що свідчить про активну фазу воєнних дійц на вказаній території позивачка за для збереження власного життя була вимушена під час війни виїджати з м.Запоріжжя за кордон та час від часу повертатися назад.

Тому, позивач не мала змоги подати заяву про прийняття спадщини прийняття спадщини.

З такими доводами представника позивача суд не погоджується, оскільки, як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України, до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Факт проживання позивача за межами України, сам по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереробних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебування позивача поза межами України не позбавляло його можливості подати заяву про прийняття спадщини поштою.

Крім того, вчинення нотаріальних дій за кордоном покладається на консульські установи України, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на дипломатичні представництва України. На консульські установи України серед іншого також покладений обов`язок видавати свідоцтва про право на спадщину. Доказів неможливості з`явитися до консульської установи або до дипломатичного представництва України за кордоном позивачка не надала.

Зазначений висновок суду повністю узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові у справі № 589/1863/13-ц.

Разом з цим, у п. 2 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 зазначено, що судами не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як: юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини; необізнаність особи про наявність спадкового майна; похилий вік; непрацездатність; встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю); невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину; відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; несприятливі погодні умови; перебування у депресії у зв`язку зі смертю спадкодавця.

Саме по собі проживання спадкоємців за межами України, не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки у відповідності до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, спадкоємці не позбавлені можливості реалізувати свої спадкові права шляхом подання відповідних заяв про прийняття спадщини засобами поштового зв`язку.

Відповідно до пункту 3.5 глави 10 Порядку № 296/5 якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Окрім цього, згідно з підпунктом 3.11.3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого спільним наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2004 року за № 1649/10248, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином у спадкоємця, який перебуває за межами країни є можливість:

?звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до Посольства України, яке виконує консульські функції;

?подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку.

Вказане узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21), від 08 червня 2022 року в справі № 571/731/21, від 27 червня 2022 року в справі № 202/1188/19 (провадження № 61-11828св21, ЄДРСРУ № 104942482); від 14.11.2022 року у справі № 148/1923/20, провадження № 61-3145св22.

Таким чином, оскільки позивачці достеменно було відомо про смерть батька ОСОБА_2 , остання не реалізувала своє право на прийняття спадщини за законом, проте вона цього не зробила при відсутності поважних причин, які би перешкоджали подачі відповідної заяви до нотаріуса, а ті причини, на які посилається позивачка та її представник-адвокат як поважні для визначення додатково строку для прийняття, не є поважними, суд не вбачає підстав для задоволення позову ОСОБА_1 та визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини після померлого батька- ОСОБА_2 , а тому у задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись ст. 1216, 1221, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 3-5, 12,13, 76, 77,81, 89, 229, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 в особі адвоката Скрима Валерії Анатоліївни до Запорізької міської ради, третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Алейнікова Наталія Олексіївна, про визнання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини- залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 04 жовтня 2024 року.

Суддя: С.А. Ширіна