Справа № 461/6620/24
Провадження № 2/461/2777/24
У Х В А Л А

26.09.2024 м. Львів

Галицький районний суд м. Львова, у складі:

головуючого судді Кротової О.Б.,

секретар судового засідання Басараб Д.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором, -

в с т а н о в и в:

в провадженні Галицького районного суду м.Львова перебуває справа за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором.

Ухвалою судді від 22.08.2024 прийнято до розгляду даний позов та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження із викликом сторін.

Ухвалою суду від 10.09.2024 у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про направлення справи за підсудністю відмовлено, відкладено розгляд цивільної справи.

25.09.2024 відповідач ОСОБА_1 через систему Електронний Суд подав клопотання, в якому на підставі 1 ст.27 ЦПК України просить направити справу за підсудністю за зареєстрованим місцем його проживання до Ставищенського районного суду Київської області.

25.09.2024 відповідач ОСОБА_1 через систему Електронний Суд також подав клопотання, в якому просить розглядати справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором у порядку загального позовного провадження. В обґрунтування клопотання покликається на те, що дана справа потребує детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин, з урахуванням предмета спору, обсягу та характеру доказів у справі, необхідності призначення експертизи розрахунків тіла та процентів по кредиту.

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, в позовній заяві просить проводити розгляд справи у її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, з огляду на неявку всіх учасників справи, не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України.

Щодо клопотання відповідача про направлення справи за підсудністю, суд зазначає наступне.

Так, ухвалою суду від 10.09.2024 у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про направлення справи за підсудністю відмовлено.

Реалізація принципу змагальності в цивільному судочинстві спонукає учасників справи та їх представників до використання всіх можливих механізмів захисту права, у зв`язку з чим ними можуть допускатися і певні зловживання. Водночас, слід наголосити, що зловживання правом має розглядатися як процесуальне правопорушення виключно за умови встановлення причино-наслідкового зв`язку між зловживанням та завданою шкодою (встановленням певних ризиків) іншому учаснику справи. Тобто зловживання процесуальним правом як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в порушенні умов належної реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншими учасниками справи.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (справа №552/2378/17).

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що подання відповідачем повторного клопотання про передачу справи за підсудністю, яке вже було вирішено судом в ухвалі від 10.09.2024, є зловживанням процесуальними правами, у зв`язку з чим таке клопотання слід залишити без розгляду.

Щодо клопотання клопотання відповідача про перехід зі спрощеного провадження в загальне провадження, суд зазначає наступне.

Згідно із п.2 ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ.

Відповідно до п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами, є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У частині першій статті 274 ЦПК України наведено перелік справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження. Згідно із ч.2 вказаної статті у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно з частиною третьою статті 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи у порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Ухвалою про прийняття позову до розгляду та відкриття провадження у справі від 22.08.2024, постановлено розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно із ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться (ч.8 ст.279 ЦПК України).

Судом встановлено, що предметом позову є стягнення заборгованості з відповідача за кредитним договором у сумі 100962,13 грн., що відповідно до п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України, не перевищує вісімдесят розмірів розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Інші наведенні відповідачем обставини не являються такими, які б виключали проведення розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Таким чином, доводи відповідача ОСОБА_1 не можуть бути підставою для переходу зі спрощеного позовного провадження до загального, а підстав які б перешкоджали розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження і обумовили б необхідність переходу до загального позовного провадження не встановлено.

Суд також зауважує, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, позивач не позбавлений можливості надавати суду свої докази у строки, визначені судом або законом.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення .

З огляду на викладене вище, враховуючи ціну позову, яка не перевищує вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, категорію та складність справи, сталість судової практики у вказаній категорії справ, обсяг доказів, які підлягають дослідженню, її значення для сторін суд доходить висновку, що вказана справа є малозначною, а тому підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. На думку суду перехід до загального позовного провадження в даній справі призведе лише до безпідставного затягування розгляду справи та порушення розумних строків її розгляду.

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження слід відмовити.

Разом з тим, у зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи, повідомивши сторони про дату і час наступного судового засідання.

Керуючись ст.ст.19, 43, 44, 240, 247, 258, 260, 274, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

клопотання відповідача ОСОБА_1 про направлення справи за підсудністю залишити без розгляду.

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Відкласти розгляд цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором на 15.10.2024 о 11 год. 30 хв.

Викликати в наступне судове засідання учасників справи.

Роз`яснити учасникам справи наслідки неявки в судове засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 30.09.2024.

Суддя Кротова О.Б.