Унікальний номер справи 333/3341/20
Номер провадження 2-с/333/15/24
У Х В А Л А

12 лютого 2024 р. м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Ковальова Ю.В., вивчивши заяву ОСОБА_1 , про скасування судового наказу, виданого Комунарським районним судом м. Запоріжжя 24 липня 2020 року у справі № 333/3341/20 за заявою ТОВ Керуюча компанія «Мрія» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИЛА:

Заявник звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу, виданого 24 липня 2020 року у справі № 333/3341/20 за заявою ТОВ Керуюча компанія «Мрія» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості в розмірі 4 481, 70 грн. заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01 листопада 2017 року по 30 квітня 2020 року, а також суми судового збору в розмірі 210,20 грн. В обґрунтування вказує, що вимоги стягувача є необґрунтовані. Крім того, заявник просить суд визнати причину пропущення строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів з поважних причин та поновити строк для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів.

Пропуск строку звернення до суду заявник мотивує тим, що постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року на всій території України було встановлено карантин та Указом Президента від 24.02.2022 року №64/2022, який затверджено ЗУ «Про затвердження Указу Президента України «Про ведення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який діє і на теперішній час, що в свою чергу, вказані фактори перешкоджали заявнику звернутись до суду з заявою про скасування судового наказу вчасно.

Суд, розглянувши матеріали справи, приходить наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст.170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Згідно із ч. 2 ст.171ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що 24 липня 2020 року Комунарським районним судом м. Запоріжжя винесено судовий наказ про стягнення з боржника ОСОБА_1 на користь ТОВ Керуюча компанія «Мрія» заборгованість по оплаті за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01 листопада 2017 року по 30 квітня 2020 року в сумі 4 481, 70 грн. та судовий збір в сумі 210,20 грн.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копію судового наказу та заяву з додатками були отримані ОСОБА_1 07.08.2020 року.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

У матеріалах справи міститься єдиний і належний доказ отримання боржником копії судового наказу - це рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 07.08.2020 року. Тому перебіг строку для подання заяви про скасування судового наказу розпочався 08.08.2020 року.

Надаючи оцінку наявному в матеріалах справи повідомленню про вручення поштового відправлення, суд бере до уваги Правила надання послу поштового зв`язку, затверджені постановою КМ України від 05.03.2009 № 270, які передбачають порядок вручення рекомендованих поштових відправлень та за змістом яких перевірка документів, що посвідчують особу адресата (фізичну особу), особу, яка одержує поштове відправлення замість такого адресата, родинні зв`язки з адресатом, а також належне оформлення повідомлення про вручення поштового відправлення покладено на працівників поштового зв`язку.

Добросовісне виконання працівниками оператора поштового зв`язку акціонерного товариства «Укрпошта» своїх службових обов`язків, у цьому випадку, презюмується, а в матеріалах справи відсутні належні і допустимі докази протилежного.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13 січня 2021 року у справі №1519/2-4031/11 та від 24 травня 2021 року у справі №565/875/19.

Заява про скасування судового наказу, яка подана ОСОБА_1 , надійшла до суду 08.02.2024 року з пропуском визначеного ч. 1 ст. 170 ЦПК України строку.

Згідно з ч. 1ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

При цьому, поважними причинами пропуску строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

За змістом статей 81,127 ЦПК України, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Стосовно твердження ОСОБА_1 про поважність пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу через дію карантинних обмежень внаслідок пандемії COVID-19, то суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»(із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин, який неодноразово продовжувався.

Натомість, посилаючись на вказану норму, ОСОБА_1 не навів доводів та не надав доказів на підтвердження того, що у останнього існували обставини неможливості подання заяви про скасування судового наказу у строки, визначені законом, які були зумовлені впровадженими карантинними обмеженнями.

Отже, подавши заяву про скасування судового наказу поза межами строку на таке, заявник не зазначив та не надав доказів поважності причин пропуску строку.

Стосовно твердження ОСОБА_1 про поважність пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, то суд зазначає, що на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», згідно Указу Президента України «Про ведення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Тобто воєнний стан в України було введено більш ніж через рік з моменту отримання боржником копії судового заказу.

Більш того, в матеріалах справи міститься відповідь заступника голови Комунарського районного суду на запит ОСОБА_1 , де також роз`яснено останньому про право на скасування судового наказу протягом 15 днів після вручення. Відповідь отримано ОСОБА_1 , 20.09.2020.

Підсумовуючи наведене суд приходить до висновку, що належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 не надав, таким чином суд дійшов висновку про відсутність підстав для його поновлення.

Право доступу до правосуддя, не є абсолютним, а його реалізація має відбуватися із дотриманням процесуального строку, що забезпечує юридичну визначеність та остаточність судового рішення.

За змістом ч. 2ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

У ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. При застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Враховуючи наведене, беручи до уваги положення ч. 2ст. 171 ЦПК України, суд приходить до переконання, що зазначена заява підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170,171,260 ЦПК України, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для скасування судового наказу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі №333/3341/20, провадження №2-н/333/595/20 від 24.07.2020 року - повернути боржнику.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

Суддя: Ю.В. Ковальова