Справа № 503/1389/24
Провадження № 2/503/453/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року Кодимський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Калашнікової Т.О.,

при секретарі судового засідання Поліковській О.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Кодима цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кодимської міської ради Подільського району Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивач подав до суду вище вказаний позов посилаючись на ті обставини, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_2 , у зв`язку з чим відкрилась спадщина на майно належне спадкодавцеві. В свою чергу позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем спадкодавця ОСОБА_2 за заповітом, який був складений останньою 18.09.2015 року. Однак, в передбачений законом шестимісячний строк позивач не подав заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що про складення ОСОБА_2 за життя заповіту на його ім`я йому стало відомо лише в березні 2024 року. Крім того, часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею ним позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому, позивач вважає зазначені вище обставини поважними причинами пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з чим на теперішній час позивач змушений пред`явити відповідний позов, в якому просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

04.09.2024 року ухвалою суду відкрито провадження за вказаним позовом та справу призначено до розгляду у загальному позовному провадженні, а також витребувано докази з Кодимської державної нотаріальної контори Одеської області та Кодимської міської ради Подільського району Одеської області.

В підготовче засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, про дату, час і місце підготовчого засідання був своєчасно повідомлений належним чином у порядку встановленому ч.2, 4-5, 13 ст. 128 ЦПК України . При цьому, позивач подав до суду заяву від 23.09.2024 року про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначив про підтримання заявлених позовних вимог в повному обсязі. Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача Кодимської міської ради Подільського району Одеської області в підготовче засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового засідання відповідач був своєчасно повідомлений належним чином у порядку встановленому ч.2, 4-6 ст. 128 та ч.5 ст. 130 ЦПК України. При цьому, відповідач надав до суду клопотання від 12.09.2024 року № 03-17/3174 про розгляд справи за відсутності його представника, в якому також зазначив, що позовні вимоги позивача визнає в повному обсязі. Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, враховуючи положення ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до положень ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Крім того, згідно ч.4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем, оскільки судом не встановлено обставин, які б свідчили, що таке визнання суперечить вимогам закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Судом встановлено, що за життя, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , яка проживала та була зареєстрована за адресою: Одеська область, Кодимський район, с. Котовці, склала заповіт, згідно якого земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 2,02 га, згідно державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ОД № 060318, виданого Кодимською райдержадміністрацією 23.03.2004 року, яка знаходиться на території Грабівської сільської ради, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчить копія відповідного заповіту посвідченого посадовою особою виконавчого комітету Лабушненської сільської ради Кодимського району Одеської області та зареєстрований в реєстрі за № 34. Зазначений заповіт не змінювався та не скасовувався, що підтверджується листом-повідомленням Кодимської міської ради Подільського району Одеської області від 12.09.2024 року № 03-17/3179 та копією вищезазначеного заповіту засвідченого 11.09.2024 року старостою с. Лабушне, с. Лисогірка та с. Федорівка Кодимської ТГ ОСОБА_3 та витягом про реєстрацію вищезазначеного заповіту в Спадковому реєстрі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, про що свідчить копія свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданого Кодимською міською радою Подільського району Одеської області 16.08.2023 року, актовий запис № 14.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Однак, в передбачений законом шестимісячний строк позивач ОСОБА_1 не подав заяви про прийняття спадщини.

В свою чергу, згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Водночас із цим абзацом 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19), від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) і від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18).

Відповідно ст. 1255 ЦК України, нотаріус, інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також фізична особа, яка підписує заповіт замість заповідача, не мають права до відкриття спадщини розголошувати відомості щодо факту складення заповіту, його змісту, скасування або зміни заповіту.

Водночас із цим, відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 року № 3425-XII, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з вимогами абзацу п`ятого підпункту 2.2 пункту 2 Глави 9 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, однією з підготовчих дій нотаріуса перед вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна є повідомлення про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Однак, спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 не заводилась, про що свідчить лист-відповідь Кодимської державної нотаріальної контори Одеської області від 20.09.2024 року № 484/01-16, внаслідок чого у останньої не було відомостей про відкриття спадщини.

При цьому, з матеріалів позову не вбачається існування інших заповітів ОСОБА_2 , зокрема складених нею за місцем свого проживання та реєстрації в с. Котовці Подільського (колишній Кодимський) району Одеської області, а від відповідача на адресу суду не надходило відповідних доказів або клопотань щодо забезпечення доказів.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (правовий висновок висловлений у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) і від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18).

Аналізуючи докази та встановлені судом на їх підставі обставини, суд вважає, що необізнаність позивача про існування заповіту, складеного померлою ОСОБА_4 на його ім`я, є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

При цьому, суд також враховує ту обставину, що інші спадкоємці після смерті спадкодавця ОСОБА_2 з заявами про прийняття спадщини в держнотконтору не звертались і спадкова справа не заводилась, про що також свідчить лист-відповідь Кодимської державної нотаріальної контори Одеської області від 20.09.2024 року № 484/01-16.

До того ж, шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 сплив ІНФОРМАЦІЯ_4 , тобто часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею ОСОБА_1 позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, що відповідно до постанови Верховного Суду №681/203/17-ц від 17.10.2018 року є підставою для задоволення таких вимог.

Ураховуючи вище викладене та прийняте судом визнання позову відповідачем, оцінюючи докази у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів суд вважає, що заявлений позивачем позов обґрунтований та підлягає повному задоволенню.

Керуючись ст. 223, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, ст. 1270, 1272 ЦК України, пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 ; місце проживання: Одеська область, Подільський район, с. Писарівка; до Кодимської міської ради Подільського району Одеської області; місцезнаходження: Одеська область, Подільський район, м. Кодима, пл. Перемоги, 1-1; ідентифікаційний код юридичної особи в , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після спадкодавця ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю шість місяців з моменту набрання даним судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду складено 26.09.2024 року.

Суддя Т.О. Калашнікова