Справа № 309/4743/24
Провадження № 2-о/309/449/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Плиска А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Поковба Тетяна Василівна, заінтересована особа: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Шкарампота В`ячеслав Дмитрович про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду через свого представника адвоката Поковба Т.В. із заявою про встановлення факту родинних відносин. Посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . Ще за свого життя батько заявниці, ОСОБА_2 за договором дарування подарував заявниці будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 (31) і після його смерті, заявниця прийняла спадщину за померлим батьком та залишилася проживати у вказаному будинку. Однак, земельна ділянка, на якій розташований будинок не була оформлена належним чином та відсутні правовстановлюючі документи на земельну ділянку площею 0,6 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . З метою оформлення права власності на вказану земельну ділянку, заявниця звернулася до приватного нотаріуса для отримання консультації щодо оформлення права власності в порядку спадкування після смерті батька. Під час перегляду документів, нотаріус повідомив заявниці, що згідно з свідоцтвом про народження (виданого повторно) серії НОМЕР_1 від 29.04.2022 р. батьком заявниці є ОСОБА_3 , в той час як батько, згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 01.08.2013р., помер як - ОСОБА_2 . Тому заявниці було роз`яснено про необхідність підтвердження факту родинних відносин між нею та ОСОБА_2 для можливості реалізації оформлення спадщини. Встановлення того факту, що заявниця дійсно є дочкою ОСОБА_2 має значення для заявниці щодо виникнення права у оформленні спадщини та отриманні свідоцтва про право на спадщину в приватного нотаріуса. Оскільки документально підтвердити факт того, що батько ОСОБА_2 є батьком заявниці не має можливості, в неї виникла необхідність для звернення до суду з даним позовом.

Представник заявниці ОСОБА_1 адвокат Поковба Т.В. подала до суду заяву про розгляд справи без її участі та участі заявниці, заяву підтримала в повному обсязі та просила задовольнити.

Приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Шкарампота В.Д. подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення заяви не заперечив.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін, без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява ОСОБА_1 підлягає до задоволення виходячи з наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько заявниці ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 01 серпня 2013 року.

Згідно довідки виданої старостою Заломського старостинського округу від 11.09.2024 за №327/02-22 на момент смерті ОСОБА_2 з ним проживали та були зареєстровані його дружина (матір заявниці) ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , актовий запис №71 від 25.01.2022 р., дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та внучка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Факт споріднення підтверджується свідоцтвом про народження заявниці серії НОМЕР_1 від 14.02.1972 року за актовим записом №13, де батьком заявниці зазначено - ОСОБА_3 , а матір`ю ОСОБА_4 , а також договором дарування посвідченого 19.05.2008 року приватним нотаріусом Хустського нотаріального округу Рошинець Н.П. за №1-789.

Вказані розбіжності перешкоджають заявниці реалізувати своє право на оформлення права на спадщину після смерті батька.

Частина 1 ст.293 ЦПК України передбачає, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження також справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Встановлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих немайнових чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

Згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що відповідно до ст.255, 271 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, що згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто він них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

За правилами п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або паспорті.

Обумовлений факт підлягає встановленню в судовому порядку за наявності наступних умов: 1) згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, та чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; 2) заявник не має іншої можливості встановити факт, що має для нього юридичне значення, в зв`язку з чим єдиним способом встановлення необхідного факту є ухвалення судом відповідного рішення; 3) якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до листа ВСУ 01.01.2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 256 ЦПК України громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та встановлені фактичні обставини, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Встановлення даного факту для заявниці має юридичне значення, оскільки від цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, а саме від його встановлення залежить можливість власника розпоряджатися належним йому майном, окрім того, іншого порядку встановлення юридичного факту немає.

Судові витрати відповідно до ч.7 ст.294 ЦПК України не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268,293,294,315-319ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є дочкою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і який записаний в свідоцтві про народження заявниці в графі «батько» як ОСОБА_3 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.