ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

23 жовтня 2024 року

м. Харків

справа № 639/4058/22

провадження № 22-ц/818/3530/24

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів колегії Маміної О.В. Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря Львової С.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуркаленко Інесса Валеріївна, ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини, за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 30 липня 2024 року, постановлене суддею Цвіра Д.М.,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернулася з позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуркаленко Інесса Валеріївна, ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини, яку 23.02.2023 було уточнено, якою просить: надати додатковий строк 3 місяці для прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті її сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її син- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Спадкоємцями за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 є позивач - його мати та його донька - ОСОБА_3 . З дружиною - ОСОБА_5 , шлюб ОСОБА_4 , розірвав 09.02.1999 року, що підтверджується Свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 . Факт родинних відносин підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 в Україні ввели військовий стан, почались бойові дії та сильні бомбардування м. Харкова.

Наприкінці квітня 2022 року позивач, як першочергова спадкоємиця звернулася з консультацією до нотаріальної контори, оскільки бажала прийняти спадщину після смерті сина. У нотаріальній конторі їй повідомили, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 р. № 480 «на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється та Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Чоловік позивача - ОСОБА_6 мав хронічне захворювання та на ґрунті великого стресу, викликаного спочатку смертю сина, а згодом початком війни, його хвороба загострилася та він був прикутим до ліжка. Саме позивач здійснювала за ним догляд. ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6 , помер.

Лише у листопаді, коли повернулися до міста родичі позивача, вона змогла вийти з домівки (враховуючи вік позивача та ситуацію у місті, без сторонньої допомоги позивач з дому не виходить) та звернутися до: Приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Гуркаленко Інесси Валеріївни з заявою про прийняття спадщини. Однак позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_4 , так як позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини. Не дивлячись на те, що фактично позивач з сином мешкала за однією адресою та проживала з ним однією сім`єю, але у зв`язку з тим, що на час смерті позивач та син померлої були зареєстровані за різними адресами, 26.11.2022 року позивач отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Також, позивачу було роз`яснено, щодо Постанови Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 р. № 480 були внесені зміни відповідно до яких, на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини продовжується, але тільки на чотири місяця.

Спадкове майно складається з 1/3 частини квартири, що належала ОСОБА_4 на підставі Свідоцтва про право власності на житло.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 30 липня 2024 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуркаленко Інесса Валеріївна, ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати, та постановити нове, яким задовольнити її позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги, що 6-ти місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини припав саме на час активних бойових дій, що внесло корективи у життя усіх громадян та її життя також. Вказує, що судом не надана оцінка позиції відповідача ОСОБА_2 який фактично прийняв спадщину (був зареєстрований зі спадкодавцем за однією адресою) та який не заперечував проти задоволення позовних вимог. Крім того, дочка спадкодавця ОСОБА_3 також не заперечувала проти задоволення позову.

Також з апеляційною скаргою звернуся ОСОБА_2 , просить рішення суду першої інстанції скасувати, та постановити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що причини пропуску строку ОСОБА_1 є поважними, пов`язаними з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для ОСОБА_1 . Вказує, що визнає всі обставини, викладені позивачкою у позовній заяві.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка не довела суду, що строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина нею пропущено з поважних причин.

Однак, колегія суддів з вказаним висновком погодитись не може, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 08.01.1965 року (а.с. 34).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , (а.с. 6).

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу від 24.03.1999 року шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 розірвано 09.02.1999 року.

За відомостями реєстру територіальної громади м. Харкова ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 був зареєстрований по АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_2 (а. с. 101).

Згідно заяви ОСОБА_2 від 27.04.2023 року, останній позовні вимоги ОСОБА_1 визнає.(а.с. 80).

ОСОБА_3 є донькою спадкодавця ОСОБА_4 , однак спадщину не прийняла.

Згідно із заявою ОСОБА_3 , яка є донькою спадкодавця ОСОБА_4 , вона позовні вимоги визнає (а.с. 73).

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.11.2022 року приватний нотаріус ХМНО І.В. Гуркаленко відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 з підстав того, що нею пропущено строк на прийняття спадщини та рекомендував звернутись до суду із позовною заявою для продовження такого строку.

Матеріали справи містять достатньо доказів того, що ОСОБА_2 є дядьком ОСОБА_4 , отже в силу ст. 1263 ЦК України - його спадкоємцем 3-ї черги.

Як вбачається з інформаційної довідки з реєстру територіальної громади м. Харкова станом на 23.12.2021 року ОСОБА_2 та ОСОБА_4 були зареєстровані за однією адресою, а саме: АДРЕСА_1 .

Отже, оскільки ОСОБА_2 був зареєстрований зі спадкодавцем ОСОБА_4 за однією адресою, він вважається таким, що прийняв спадщину після ОСОБА_4 .

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі №638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 26 жовтня 2022 року в справі №522/17925/16 (провадження № 61-1122св22).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року у справі №405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) виклав правовий висновок, згідно якого при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач наголошувала, що нею пропущено строк, визначений статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини через істотні труднощі, викликані військовою агресією російської федерації проти України.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено.

З матеріалів справи вбачається та судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а отже кінцевим строком для подання заяви про прийняття спадщини для позивача було 23 червня 2022 року.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 не може бути застосований, оскільки суперечить ст. 1270, 1272 ЦК України.

Між тим, положення цієї постанови вочевидь вплинули на розуміння позивачкою, 1940 року народження, яка не має юридичної освіти, строків прийняття спадщини, визначених законодавством. Тому ці обставини, разом з іншими мають бути враховані при вирішенні вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як зазначено вище та на це, як на підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини посилається позивач, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до сьогодні.

Так, Верховний Суд у постанові від 20 березня 2024 року у справі № 545/1231/23 констатував, що проживання спадкоємця на території де відбувалися активні бойові дії, є достатньою підставою визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.

Оскільки позивачка проживала у м. Харкові, в якому, зокрема до 09.12.2022 року, тобто до звернення її до суду з цим позовом, відбувалися активні бойові дії тому колегія суддів вважає причини не подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини поважними.

Також апеляційний суд враховує ту обставину, що пройшов не великий часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею зави про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що позивачка пропустила строк звернення із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а тому наявні підстави, передбачені статтею 1272 ЦК України, для визначення їй додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до п.1,4 ч.1 ст. 376 ЦПК України Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст.259, п. 2 ч.1 ст. 374,376, 381-384, 388,389 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 30 липня 2024 року скасувати.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гуркаленко Інесса Валеріївна, ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, тривалістю у 2 місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови виготовлено 01 листопада 2024 року.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

О.Ю. Тичкова