"04" листопада 2024 р. Справа № 363/4915/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Мітясова О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгороді заяву ОСОБА_1 , подану в його інтересах, адвокатом Ніколаєнко Вікторією Валеріївною, про виправлення описки у судовому наказі, виданому Вишгородським районним судом Київської області 08.10.2024 у цивільній справі №363/4915/24 за заявою ОСОБА_2 про стягнення із ОСОБА_1 аліментів,

ВСТАНОВИВ:

08.10.2024 Вишгородський районний суд Київської області, розглянувши заяву ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання дитини, видав судовий наказ №363/4915/24, яким наказано: «Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_1 ), щомісячно, аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/4 частин від усіх видів заробітку (доходу) боржника, не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання заяви, а саме з 26.09.2024 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

23.10.2024 до Вишгородського районного суду Київської області, засобами поштового зв`язку та за підписом адвоката Ніколаєнко В.В., надійшла заява ОСОБА_1 (боржника) про виправлення описки у судовому наказі, а саме, просить внести вправлення до судового наказу, виклавши перший абзац його резолютивної частини наступним чином: шляхом доповнення п. 1 судового наказу після слів «не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку» фразою «але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку».

В обґрунтування заяви про виправлення описки у судовому наказі зазначено, що резолютивна частина судового наказу №363/4915/24, не у повній мірі відповідає вимогам пункту 4 частини першої статті 161 ЦПК України та частині п`ятої статті 183 СК України, якими визначено граничний розмір аліментів, що підлягають стягненню на утримання дитини, а саме, не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку. Вказуючи, що у судовому наказі суддя не вказав максимально граничну межу розмірів аліментів, яка не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, що прямо беззастережно визначена законом і відсутність вказаного застереження у змісті судового наказу, істотно впливає на його виконання.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вишгородського районного суду Київської області, заяву про виправлення описки у судовому наказі №363/4915/24, передано головуючому судді Лукач О.П. для розгляду.

Згідно із статтею 173 ЦПК України суд може внести виправлення до судового наказу, визнати його таким, що не підлягає виконанню, або відстрочити або розстрочити виконання судового наказу в порядку, встановленому статтями 432, 435 цього Кодексу.

Частиною першою статті 432 ЦПК України встановлено, що суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Судове засідання з розгляду заяви ОСОБА_1 призначено на 04.11.2024 о 09:00, про що повідомлено учасників провадження, у встановленому законом порядку.

У судове засідання учасники провадження не з`явились, при цьому клопотань про його відкладення з поважних причин до суду не надходило.

Оскільки учасники провадження у судове засідання не з`явилися, з урахуванням положень частини третьої статті 432 ЦПК України та на підставі частини другої статті 247 ЦПК України розгляд заяви відбувся у відсутності учасників провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши заяву та матеріали справи №363/4915/24, суд дійшов висновку, про відмову у задоволенні заяви з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 258 ЦПК України, судовими рішеннями є:

1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови; 4) судові накази.

Так, частиною третьою статті 19 ЦПК України, встановлено, що наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Згідно із статтею 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із частиною п`ятою статті 183 СК України, передбачено, що той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб (пункт 4 частини першої статті 161 ЦПК України).

Згідно роз`яснень, викладених у пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18,12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 27.12.2019 у справі №911/2787/18 описка в розумінні зазначеної статті ЦПК України - це випадкова помилка в рішенні, допущена при його викладенні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається його суть.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Дослідивши матеріали справи, зокрема зміст прохальної частини заяви, судом не встановлено підстав для задоволення заяви, оскільки у судовому наказі не міститься описок, та його було видано згідно вимог ОСОБА_2 , а саме про стягнення щомісячно із ОСОБА_1 на її користь аліменти на утримання сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у розмірі «однієї чверті заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі заяви до повноліття сина, тобто до 11 листопада 2038 року».

Так, як убачається із змісту заяви про виправлення описки у судовому наказі, ОСОБА_1 , не погоджуючись із вимогами заяви ОСОБА_2 та вимогою судового наказу про стягнення з нього аліментів, просить викласти перший абзац резолютивної частини судового наказу, шляхом доповнення фразою «але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку» тобто, заявник фактично ставить питання про зміну судового рішення.

За встановлених вище обставин, суд вважає, що у задоволенні заяви про виправлення описки у судовому наказі, виданому Вишгородським районним судом Київської області 08.10.2024, слід відмовити.

Керуючись статтями 173, 258-261, 269, 353, 354, 432 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 , подану в його інтересах адвокатом Ніколаєнко Вікторією Валеріївною, про виправлення описки у судовому наказі, виданому Вишгородським районним судом Київської області від 08.10.2024 у цивільній справі №363/4915/24 за заявою ОСОБА_2 про стягнення із ОСОБА_1 аліментів відмовити.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.П. Лукач