КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2024року

м. Київ

справа №753/1121/24

провадження №22-ц/824/7932/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Судді-доповідача: Гуля В.В.

суддів: Мельника Я.С., Матвієнко Ю.О.,

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 24 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс», треті особи: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Малкова Марія Вікторівна, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 січня 2024 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто заявнику.

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 січня 2024 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто заявнику.

Постановляючи ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що станом на час постановлення цієї ухвали недоліки не усунені, а саме: позов не підписаний позивачем, не зазначено повне найменування третьої особи (приватний виконавець, відсутня назва виконавчого округу тощо), не надано доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи поданої до суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.177 ЦПК України (відсутній опис документів про направлення заяви із доданими до неї документами адресатам, платіжні документи про здійснення відправлення кореспонденції засобами поштового зв`язку із зазначенням переліку найменувань відправленої кореспонденції).

Не погоджуючись з ухвалою, представником позивача було подано апеляційну скаргу, в якій, він, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Так, в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що апеляційна скарга була подана через систему «Електронний суд», на підставі цього всі документи, які подаються сторонами та учасниками судового процесу, через власні електронні кабінети у системі «Електронного суду» є підписаними КЕП.

При цьому, зазначає, що позивачем зазначено всі можливі дані, які йому відомі та стосуються третьої особи приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горай Олега Станіславовича. Разом з тим апелянт зазначив, що в ухвалі Дарницького районного суду від 19 січня 2024 року про залишення без руху вказано, що не зазначено повне найменування третьої особи (нотаріуса) про приватного виконавця Малкову Марію Вікторівну в тексті ухвали не йшлось, тому виправити найменування третьої особи з зазначенням округу під час подачі заяви про усунення недоліків позивач не вважав необхідним.

Зазначає, що копії позовної заяви з додатками до неї були направлені сторонам в особисті кабінети систем «Електронний суд», на підтвердження вказаного долучає докази, а саме: квитанцію № 438216 про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету Користувача ЄСІТС, Юридичній особі Товариство з обмеженою відповідальність «Дебт Форс», , статус відправки доставлено; квитанцію № 438215 про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету Користувача ЄСІТС, Фізичній особі ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , статус відправки доставлено; квитанцію № 438214 про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету Користувача ЄСІТС, Фізичній особі ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , статус відправки доставлено.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Так, відповідно до положень ст.ст. 55, 124 Конституції України та ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 статті 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини 7,8 статті 43 ЦПК України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Положенням частини другої статті 18 Закону України від 5 жовтня 2017 року N 2155-VIII "Про електронні довірчі послуги" встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України від 5 жовтня 2017 року N 2155-VIII "Про електронні довірчі послуги" передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Відповідно до розділу І статті 3 Положенняпро порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи,єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Відповідно до розділу ІІІ статті 9 Положенняпро порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації.

Відповідно до розділу ІІІ статті 11 Процедура реєстрації Електронного кабінету фізичної особи та фізичної особи - підприємця здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису такої особи.

Процедура реєстрації Електронного кабінету юридичної особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису керівника такої юридичної особи, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Сертифікат кваліфікованого електронного підпису такої посадової особи повинен містити ідентифікаційні дані як юридичної, так і посадової особи.

Відповідно до розділу ІІІ статті 13 Для автентифікації в Електронному кабінеті користувач використовує чинний сертифікат відкритого ключа та особистий ключ кваліфікованого електронного підпису, що зберігається на захищеному носії особистих ключів або на звичайному носії інформації, або інтегровану систему електронної ідентифікації.

У постанові Верховного суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20 зазначено, що альтернативою звернення учасників справи до названого суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що висновок суду першої інстанції про необхідність підпису позовної заяви через систему «Електронний суд», оскільки у разі подачі процесуального документу, є помилковим та таким що не відповідає обставинам справи, оскільки у даному випадку під час подачі позовної заяви через систему «Електронний суд» засвідчення кваліфікаційним електронним підписом є необов`язковим, оскільки відповідно до Положеньпро порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, реєстрація особи в ЄСІТС відбувається з використанням кваліфікованого електронного підпису, що в свою чергу автоматично накладає кваліфікаційний електронний підпис на документи що подаються через систему «Електронний суд».

Виходячи з наведеного колегія суддів дійшла до висновку, про обґрунтованість доводів апелянта про те, що позовна заява подана через систему «Електронний суд», тому вважається підписаною КЕП відповідно до вимог закону, в зв`язку з чим висновок суду першої інстанції, про невиконання вимог суду в цій частині є безпідставні.

Відповідно до частини 3 пункту 2 статті 175 ЦПК України Позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається з матеріалів справи під час подачі позовної заяви позивачем було зазначено, що третіми особами є приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, зазначено електрону адресу, номер телефону, поштову адресу та код ЄДРПОУ та приватний виконавець Малкова Марія Вікторівна зазначено електрону адресу, номер телефону, поштову адресу та код ЄДРПОУ.

Разом з тим в тексті ухвали Дарницького районного суду від 19 січня 2024 року про залишення без руху вказано, що позивачем не зазначено повне найменування третьої особи (нотаріуса), в ухвалі Дарницького районного суду міста Києва від 24 січня 2024 року зазначено, що однією з підстав для повернення, є відсутність повного найменування третьої особи (приватний виконавець, відсутня назва виконавчого округу тощо, що не відповідає обставинам справи та встановленими судом обставин справи.

Дослідивши матеріали справи колегія суддів дійшла до висновку, що доводи апелянта про те, що ним було зазначено усі дані про третіх осіб які були йому відомі зазначені в позовній заяві, є обґрунтованими, оскільки всі необхідні вимоги які встановленні статтею 175 ЦПК України позивачем були виконанні.

Відповідно до частини першої статті 177 ЦПК України Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи до позовної заяви позивачем було долучено: квитанцію № 438216 про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету Користувача ЄСІТС, Юридичній особі Товариство з обмеженою відповідальність «Дебт Форс», , статус відправки доставлено; квитанцію № 438215 про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету Користувача ЄСІТС, Фізичній особі ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , статус відправки доставлено; квитанцію № 438214 про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету Користувача ЄСІТС, Фізичній особі ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , статус відправки доставлено.

Відповідно до пункту 2.25 Інструкції для користувачів ЄСІТС, у разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Згідно пункту 2.8 Інструкції для користувачів ЄСІТС дата та час підписання документа в ЕС, а також дата та час його надсилання автоматично зберігаються і не підлягають корегуванню. У разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів. В іншому випадку засобами Електронного суду користувача інформують про відсутність в іншого учасника справи зареєстрованого Електронного кабінету.

Відповідно до пункту 2.15, 2.16 Інструкції для користувачів ЄСІТС «Електронний Суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя.

Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Відповідно до постанови Верховного суду від 28 квітня 2024 року у справі № 420/12942/21, зазначено В даному випадку позовну заяву подано фізичною особою через підсистему «Електронний суд», а тому відсутні підстави вважати, що в суду існує необхідність в отриманні копій позовної заяви, яка сформована і подана у вигляді електронного документу.

Введення норми щодо зобов`язання учасника справи надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів нівелює сенс використання підсистеми «Електронний суд», перевага якого полягає якраз у можливості не мати необхідності виготовлення багатьох копії документів на папері.

Крім того, враховуючи функціонал вказаної підсистеми, виконати обов`язок надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів неможливо технічно, оскільки сам процесуальний документ, який подається до суду (наприклад, позовна заява, відзив, клопотання, тощо) створюється у самій системі та за її ж допомогою відправляється до суду, а у паперовому вигляді не існує взагалі.

Виходячи з наведеного та дослідивши матеріали справи колегія суддів дійшла до висновку про те, що доводи апелянта про направлення копії позовної заяви з додатками до неї були направлені сторонам в особисті кабінети систем «Електронний суд», є обґрунтованими.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04.12.1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні від 13.01.2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28.10.1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тобто, виходячи з норм Конституції України, а також з норм міжнародного права, повернення позову з формальних підстав перешкоджає доступу позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

Отже, суду слід уникати зайвого і невиправданого надмірного формалізму у застосуванні норм процесуального права, які впливають на саму суть доступу до правосуддя.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з вимогами ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 24 січня 2024 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду.

Головуючий Гуль В.В.

Судді Матвієнко Ю.О.

Мельник Я.С.