КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2024 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Невідома Т.О., Соколова В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Гуркіним Євгеном Валентиновичем на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 18 червня 2024 року про повернення позовної заяви по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2024 ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, якому просила розірвати шлюб із Кларовічем Сильвестром, який був зареєстрований 16.08.2022 Галицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Львові Західного міжрегіонального управління МЮ (м. Львів), актовий запис № 663 (а.с. 1-4).

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 23.04.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, з огляду на те, що згідно відомостей відділу ведення реєстру територіальної громади Ірпінської міської ради Бучанського району Київської області, Кларовіч Сильвестр по облікам реєстру територіальної громади та адресно-реєстраційної картотеки м. Ірпінь місце реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання не значиться, а позивачем не надано підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача у м. Ірпінь, що унеможливлює визначити підсудність зазначеної справи (а.с. 29-30).

06.06.2024 ОСОБА_1 подала до суду заяву в якій вказала, що не може надати докази зазначені в ухвалі від 23.04.2024 оскільки їй невідоме останнє місце проживання відповідача (а.с. 31-33).

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 18.06.2024 позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу, у зв`язку з тим, що вона не усунула недоліки своєї заяви зазначені в ухвалі суду від 23.04.2024 (а.с. 34).

Не погоджуючись із ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 18.06.2024, ОСОБА_1 , через свого представника подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. (а.с. 37-38)

Зокрема вказує на те, що повернення позовної заяви з підстав зазначених в ухвалі не передбачено законодавством, оскільки у разі встановлення того, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає її за підсудністю в порядку встановленому статтею 31 ЦПК України, а у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі.

Зазначає, що на позивача не повинні бути покладені негативні наслідки, пов`язані з неможливості реалізувати своє право на розірвання шлюбу (так як подальше його збереження для позивача є неприйнятним і позбавляє її можливості на новий шлюб з особою, з якою би вона хотіла зв`язати своє життя в подальшому) у зв`язку з тим, що відповідач реалізуючи своє право на вибір місця реєстрації чи проживання ніяким чином не повідомив про його зміну.

Відзиву від учасників справи не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з положеннями статей 185-187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє дотримання позивачем вимог статей 175 і 177 ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви.

Статтею 175 ЦПК України встановлено ряд вимог, яким повинна відповідати позовна заява.

Пунктом 2 ч. 3 вказаної статті Закону передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому ч. 2 ст. 185 ЦПК України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Положення ст. 185 ЦПК України щодо повернення заяви застосовуються в тому випадку, коли особа в установлений строк не виконає вимоги ухвали суду про залишення заяви без руху.

Повернення заяви з тих підстав, що заявник не усунула недоліки, що викладені в ухвалі суду про залишення заяви без руху, можливе лише у тому випадку, коли особа отримала відповідну ухвалу суду, тобто ознайомилася з її змістом, але ухилилася від виконання вимог, указаних в ухвалі.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 751/3840/15-ц (провадження № 14-280цс18).

Як вбачається з матеріалів справи, залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не виконано в повній мірі вимоги ст. 175 ЦПК України, що унеможливлює визначити підсудність зазначеної справи.

Відомостей про те, що ОСОБА_1 отримала копію ухвали про залишення позовної заяви без руху, матеріали справи не містять.

Разом з тим, 06.06.2024 ОСОБА_1 подала до суду заяву про усунення недоліків, в якій вказала, що надати докази, вказані в ухвалі від 23.04.2024 остання не має можливості, адже їй невідоме останнє місце проживання відповідача.

З огляду на вищевикладене не можна вважати, що позивач, отримавши копію ухвали про залишення позовної заяви без руху, ухилився від виконання зазначених в ній вимог, оскільки на її виконання (у межах встановленого судом строку для усунення недоліків) ОСОБА_1 до суду першої інстанції направлено відповідну заяву про усунення недоліків.

Відповідно до частин 6 - 9 статті 187ЦПК у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру. Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до частини 10 статті 187ЦПК України якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Таким чином, суд першої інстанції повертаючи позовну заяву, з тих підстав, що позивачем не надано підтвердження місця проживання відповідача - не дотримався вимог цивільного процесуального закону, у зв`язку з чим дійшов передчасного висновку про повернення заяви заявнику у зв`язку з не усуненням недоліків.

Отже, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження при розгляді справи в суді апеляційної інстанції.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, що у відповідності до вимог п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Гуркіним Євгеном Валентиновичем задовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 18 червня 2024 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя-доповідач

Судді