Справа № 486/105/24
Провадження № 2/486/369/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2024 року м. Південноукраїнськ

Южноукраїнський міський суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді Далматової Г.А.,

при секретарі Маляновій А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного сільськогосподарського підприємства «ЕДЕМ» про зобов`язання повернути трудову книжку, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки, стягнення грошової компенсації за дні невикористаної відпустки та моральної шкоди,

учасники справи: позивач ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , відповідач ПСП «Едем», представник відповідача Берлінський О.А.

В С Т А Н О В И В:

16 січня 2024 року ОСОБА_1 , звернувся з позовною заявою до Приватного сільськогосподарського підприємства «ЕДЕМ» (далі - ПСП «Едем»), в якому просив зобов`язати відповідача видати належну йому трудову книжку, стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі за період з 01 січня по 15 березня 2023 року у розмірі 20929,65 грн. та середній заробіток за час затримки видачі трудової книжки з 15 березня 2023 року по день прийняття судом рішення, а також грошову компенсацію за дні невикористаної відпустки та моральну шкоду у розмірі 50000 грн.

Позивач ОСОБА_1 в судові засідання 10 вересня 2024 року, 03 жовтня 2024 року, 29 жовтня 2024 року та 27 грудня 2024 року не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причину своєї неявки суду не повідомляв.

Представник позивача Мураль О.М. в судове засідання також не з`явилась, надала суду заяву, в якій просила перенести судове засідання на іншу дату, в зв`язку з тим, що вона перебуває на лікарняному по догляду за дитиною.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В силу ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19 (провадження № 61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18 (провадження № 61-2329св20), від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19).

Позовну заяву звернуто до суду у січні 2024 року, тобто більше 11 місяців тому.

Ухвалу про відкриття провадження у справі за його позовною заявою позивач отримав 04 лютого 2024 року, про що свідчить його власноручний підпис на повідомленні про вручення поштового відправлення.

Також позивач отримував майже всі повістки в судові засідання. Позивач був присутній на перших судових засіданнях.

Однак, починаючи з вересня 2024 року, зацікавленість позивача у розгляді справи зникла, з того часу він у судові засідання не з`являється. Остання повістка про виклик до суду була отримана ОСОБА_1 під підпис 23 вересня 2024 року. В подальшому, судові повістки надіслані на його адресу повернуто до суду з відміткою на конверті, «адресат відсутній за вказаною адресою».

Про відсутність зацікавленості позивача у розгляді справи свідчать і числені заяви представника позивача про перенесення розгляду справи, в яких вона хоча і вказує причини своєї неявки, однак доказів цього суду не надає. Так, востаннє представник позивача просила відкласти розгляд справи 10 вересня 2024 року, 29 жовтня 2024 року та 27 грудня 2024 року. Заяв про розгляд спраави за її відсутності до суду не направляла.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 достеменно відомо про розгляд цивільної справи, але останній ухиляється від явки до суду, як ухиляється від явки до суду і його представник.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

У справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За викладеного, враховуючи тривалість провадження у справі, процесуальну поведінку позивача, та його представника, які, будучи належним чином обізнаними про час та місце розгляду справи, не забезпечили свою участь у судових засіданнях, не надавши доказів обґрунтованості поважності неявки, в зв`язку з неодноразовими неявками позивача ОСОБА_1 в судові засідання, та його представника, позовна заява ОСОБА_1 до ПСП «ЕДЕМ» про зобов`язання повернути трудову книжку, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки, стягнення грошової компенсації за дні невикористаної відпустки та моральної шкоди, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст.158, 223, 257, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного сільськогосподарського підприємства «ЕДЕМ» про зобов`язання повернути трудову книжку, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки, стягнення грошової компенсації за дні невикористаної відпустки та моральної шкоди.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Южноукраїнського

міського суду Г.А. Далматова