КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги скаржнику

01 листопада 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Яворського М.А. (судді-доповідача), Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 09 квітня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 09 квітня 2024 року позовні вимоги АТ «ПУМБ» задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу 23 липня 2024 року засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» безпосередньо до апеляційного суду.

Вказана апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки до скарги не додано документів, що посвідчують повноваження представника, а також апеляційна скарга не була оплачена судовим збором.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 вересня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , було залишено без руху та надано строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали для виправлення вказаних недоліків, а саме: подати клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, а також квитанцію на підтвердження сплати судового збору у зазначеному розмір або документи, що можуть підтверджувати звільнення від такої сплати.

Крім того, в мотивувальній частині ухвали про залишення апеляційної скарги без руху було чітко визначено порядок підтвердження повноважень адвоката, як представника для представлення інтересів та подачі апеляційної скарги засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» (а.с.67-73).

24 вересня 2024 року на адресу апеляційного суду надійшла заява від ОСОБА_1 , у якій останній усуває недоліки в частині сплати судового збору та подання клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Відтак, ухвалою Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2024 року було продовжено строк на усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 та надано строк тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали для виправлення вказаних недоліків, а саме: подати документи, що посвідчують повноваження представника, яким було подано апеляційну скаргу.

Також суд апеляційної інстанції звертає увагу, що подання заяви про усунення недоліків стороною по справі, а не особою, яка подала апеляційну скаргу не може вважатись виконання вимог ухвали суду в силу вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки апеляційна скарга подана та підписана особою, яка не підтвердила свої повноваження адвоката на вчинення дій в інтересах заявника, а усунення недоліків не може вважатись виконанням вимог ухвали суду з підстав, яких апеляційна скаргу була залишена без руху.

25 жовтня 2024 року на адресу апеляційного суду надійшла заява від ОСОБА_1 , у якій останній зазначає, що ордер про надання правничої допомоги був поданий адвокатом Оберемком Р.А. згідно друкованих ордерів виданих Радою адвокатів м. Києва та, які не є скасованими чи визнаними недійсними.

Відтак, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом та підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Частина 5 статті 357 ЦПК України визначає самостійні підстави неприйняття апеляційної скарги до розгляду і повернення її судом апеляційної інстанції.

Зокрема, п. 1 ч. 5 ст. 357 ЦПК України встановлено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю; ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), з подальшими змінами, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

В Україні встановлена єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1) (пункт 3 Положення). Згідно з цією типовою формою в ордері має бути двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України (далі - ЄРАУ).

Бланки ордерів згідно із затвердженою типовою формою генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua, слідуючи командам системи (пункт 6 Положення).

Ордер містить, зокрема, наступні реквізити: назву органу, у якому надається правнича допомога адвокатом; двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ (підпункти 12.1, 12.4, 12.13 пункту 12 Положення).

Ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта (пункт 11 Положення).

З огляду на вказані приписи зазначений штрих-код (QR-код) є обов`язковим реквізитом ордера незалежно від того, чи виготовлений останній у паперовій, чи в електронній формі. Ордер із таким кодом генерується виключно в особистому кабінеті адвоката на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України.

Доданий до апеляційної скарги ордер не відповідає типовій формі, затвердженій Радою адвокатів України, виконаний не на бланку, згенерованому на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України, та не містить деяких обов`язкових реквізитів, зокрема, двовимірного штрих-коду (QR-коду) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Відповідно до правового висновку, викладеному у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року у справі № 480/8341/22, відповідно до якого вибір адвоката, який надаватиме професійну правничу допомогу, зокрема у формі представництва інтересів в суді, є правом особи (позивача), але правом, яке передбачає також настання відповідних юридичних наслідків (як процесуального характеру, так і в матеріально-правовому спорі, переданого на розгляд суду), передовсім для позивача. Незнання цього не звільняє від настання цих наслідків. На прикладі цієї справи їх проявом стало звернення з апеляційною скаргою через три місяці від дати вручення копії судового рішення представнику апелянта. Підкреслимо, що для суду наявність представника позивача у судовому процесі має ті самі процесуальні наслідки, що й участь безпосередньо позивача. Слід пам`ятати, що позивач може брати участь одночасно з представником, зокрема й отримувати судові рішення та інші процесуальні документи, проте, вкотре наголосимо: участь представника дає суду достатні підстави комунікувати з ним у визначений процесуальним законом спосіб, що, відтак, впливає на реалізацію прав та обов`язків особи, інтереси якої цей представник (адвокат) репрезентує.

З огляду на вказане відсутні підстави вважати, що адвокат підтвердив повноваження подати апеляційну скаргу в інтересах скаржника.

Оскільки адвокат Оберемком Р.А. не додав до апеляційної скарги оформлений відповідно до вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і Положення ордер, що підтверджує право представляти інтереси скаржника, апеляційну скаргу, подану в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 09 квітня 2024 року слід повернути особі, яка її подала.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Разом з тим, повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 09 квітня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська

В.О.Фінагеєв