Провадження № 2-о/522/85/24
УХВАЛА

04 листопада 2024 року Приморського районного суду міста Одеси у складі:

головуючого судді Свяченої Ю.Б.,

за участю присяжних Телятнікова О.М., Сарафанова Б.М.,

при секретарі судового засідання Бондар А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Одесі в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 за участю Органу опіки та піклування Дар`ївської сільської ради Херсонського району Херсонської області про визнання ОСОБА_2 недієздатним та призначення піклувальника, -

ВСТАНОВИВ:

01 червня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява ОСОБА_1 за участю Органу опіки та піклування Дар`ївської сільської ради Херсонського району Херсонської області про визнання ОСОБА_2 недієздатним та призначення піклувальника.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 12 червня 2023 року відкрите провадження по цивільній справі окремого провадження.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 11 жовтня 2023 року була призначена судово-психіатрична експертиза за клопотанням заявника ОСОБА_1 .

Проте згідно з супровідним листом Одеської філії судових експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» від 24 липня 2024 року матеріали цивільної справи були повернуті до Приморського районного суду м. Одеси без виконання ухвали суду від 11 жовтня 2023 року у зв`язку з неявкою випробуваного до експертної установи для проведення судово-психіатричної експертизи 08 січня 2024 року.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 25 липня 2024 року у цивільній справі було поновлено провадження та призначене судове засідання.

В судове засідання 03 жовтня 2024 року з`явився представник ОСОБА_2 адвокат Риженко Д.О. Від представника Дар`ївської сільської ради Херсонського району Херсонської області 18.09.2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява про розгляд справи у відсутності їхнього представника. Заявник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання, шляхом направлення смс-повідомлення на наявний в матеріалах справи номер мобільного телефона, про що в матеріалах справи наявна довідка про доставку смс-повідомлення від 17.09.2024 року. Окрім цього заявник сповіщався шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному сайті Приморського районного суду м. Одеси. Про причини неявки суд не повідомив, заяв чи клопотань від нього до суду не надходило.

В судове засідання 04 листопада 2024 року з`явився представник ОСОБА_2 адвокат Риженко Д.О., не заперечував проти залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, просив суд не фіксувати судовий процес технічними засобами. Від представника Дар`ївської сільської ради Херсонського району Херсонської області 08.10.2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява про розгляд справи у відсутності їхнього представника. Заявник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання, в матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення від 16.10.2024 року. Про причини неявки суд не повідомив, заяв чи клопотань від нього до суду не надходило.

За вказаних фактичних обставин, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Згідно приписів ст. 58, ч. 3, 5 ст. 223 ЦПК України позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивача не перешкоджає вирішенню спору.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Згідно положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постановах Верховного Суду: від 11 січня 2023 року у справі № 500/3032/18 (провадження № 61-19742св21), від 12 січня 2023 року у справі № 205/3009/16 (провадження № 61-6033св22), від 14 лютого 2023 року у справі № 947/15909/21 (провадження № 61-10773св22) зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що заявник повторно не з`явився в призначені судові засідання. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Як зазначено у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 березня 2023 року у справі № № 755/21179/21 - у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин неявки є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Таким чином, положення частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів інших учасників процесу, які змушені витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Проте таких дій заявник ОСОБА_1 протягом розгляду справи Приморським районним судом м. Одеса не вчиняв взагалі.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

У рішенні від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03, у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив «:…. саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні»

Як вказано у Постанові Верховного Суду від 28 березня 2023 року у справі № 711/7486/19 (провадження № 61-10183св21), процесуальний закон щодо наслідків неявки позивача у судові засідання є зрозумілим і передбачуваним для нього, щодо його застосування існує усталена судова практика залишення позову без розгляду.

Обізнаність заявника про дату, час та місце розгляду справи підтверджується матеріалами справи. Таким чином, заявнику було відомо про всі судові засідання, однак до суду він не з`явився і заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Отже, суд встановивши, що заявник був повідомлений належним чином про судові засідання, які були призначені на 03 жовтня 2024 року та на 04 листопада 2024 року, двічі у судові засідання не з`явився, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, та, визнавши відсутність поважних обставин для відкладення розгляду справи, доходить висновку про наявність підстав для залишення заяви без розгляду на підставі частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частин першої статті 257 ЦПК України.

За таких обставин, враховуючи принцип розумності строків розгляду справи та те, що заявник повторно не з`явився у судове засідання, не надав суду заяви про розгляд заяви у його відсутності або не повідомив суд про причини неявки в судові засідання, суд дійшов висновку про можливість залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 44, 58, 223, 257, 260-261 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 за участю Органу опіки та піклування Дар`ївської сільської ради Херсонського району Херсонської області про визнання ОСОБА_2 недієздатним та призначення піклувальника залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення заяви без розгляду не позбавляє його у відповідності до ч. 2 ст. 257 ЦПК України права на повторне звернення до суду з тими самими вимогами.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення. Особи, які брали участь в судовому засіданні, але не були присутніми при проголошенні ухвали, в той же строк з дня отримання її копії.

Суддя Ю. Б. Свячена

Присяжні О.М. Телятніков

Б.М. Сарафанов