Справа №372/3122/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

01 жовтня 2024 року місто Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Рожко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ;

e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 )

до

ОСОБА_2

( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_2 ;

e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_4 )

про розірвання шлюбу,

встановив:

I. Позиції сторін та учасників справ, заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У прохальній частині відповідної заяви, позивач просить розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який було зареєстровано 13.09.2013 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1858.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, ОСОБА_1 вказує, що з початком повномасштабного вторгнення рф в Україну подружжям було прийнято рішення про необхідність виїзду ОСОБА_2 разом з дітьми за кордон. У листопаді 2022 позивач вивіз дружину та спільну доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , сина ОСОБА_2 від першого шлюбу - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та свого сина від першого шлюбу - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , до Об`єднаних Арабських Еміратів. Пізніше син позивача від першого шлюбу повернувся до України, однак відповідач з двома дітьми залишилася проживати за кордоном. Отже, фактично подружжя тривалий час не підтримує шлюбних відносин та проживає окремо.

Таким чином, позивач пояснює, що спільне життя між подружжям не склалось через відсутність взаєморозуміння та розходження поглядів на виховання дітей і подружні відносини. Фактично шлюб носить формальний характер, оскільки подружжя проживає окремо та не веде спільного господарства, подальше збереження шлюбу неможливе та недоцільне.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 15.07.2024 року відкрито провадження у справі та вирішено проводити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

У судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, у відповідності до ст.128 ЦПК України, що підтверджується матеріалами справи.

Від позивача надійшла заява у якій останній вказує, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить розглянути справу за його відсутності.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явилась, про причини неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, водночас правом на подачу відзиву на позов та подачу заяви про розгляд справи за її відсутності не скористалась.

Відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

В свою чергу, сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З врахуванням тривалості провадження у справі, забезпечення судом можливості сторонам в повній мірі реалізувати свої процесуальні права, а також того, що відповідач неодноразово не з`являвся у судове засідання, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи.

При цьому, суд наголошує, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні відповідача, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Отже, з врахуванням тривалості провадження, з метою забезпечення розумних строків розгляду у справі, суд вважає, що розгляд справи у відсутності відповідача є можливим, а законні підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.

З огляду на неявку відповідача по даній цивільній справі, врахувавши позицію сторони позивача, суд вважає можливим розглядати справу з ухваленням заочного рішення.

При цьому, суд враховує положення Закону України «Про правовий режим воєнного стану», які покладають на суд обов`язок продовжувати здійснювати правосуддя в умовах введення воєнного стану, за наявності такої можливості та встановлюють те, що повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. При цьому, скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства прямо забороняється Законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

II. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази, оцінка доводів учасників справи, норми права та мотиви їх застосування

Судом встановлено, що 13 вересня 2013 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві було зареєстровано шлюб, актовий запис № 1858, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 .

У шлюбі народилась донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , долученою позивачем до матеріалів справи.

Вимог щодо визначення місця проживання дитини, її подальшого утримання та участі у вихованні позивачем не заявлено.

Майнового спору між подружжям у цьому провадженні немає.

Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Згідно з частиною другою статті 104, частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 СК України.

Наведені норми Сімейного кодексу України відповідають положенням ч. 1 ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з яких чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Згідно ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 1 ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення (ч. 2 ст. 112 СК України).

Беручи до уваги вищенаведене та враховуючи те, що шлюб ґрунтується на засадах добровільності, позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач у судове засідання не з`явилась, примирення між сторонами після звернення до суду з позовною заявою не відбулось, тобто є неможливим, сімейний розлад носить тривалий та постійний характер, сім`ю поновити неможливо, суд приходить до висновку про наявність законних підстав для задоволення позову.

Розподіл судових витрат слід провести відповідно до ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України,

ухвалив:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 13.09.2013 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1858.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211 грн 20 коп.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін та інших учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1

( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ;

e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 )

Відповідач - ОСОБА_2

( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_2 ;

e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_4 )

Повний текст рішення складено 01 жовтня 2024 року.

Головуючий суддя В.В. Стрельбицький