Справа № 444/2080/24
Провадження № 2/444/889/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31 травня 2024 року суддя Жовківського районного суду Львівської області Ясиновський Р. Б., перевіривши виконання вимог статей 175-177, 185-187 Цивільного-процесуального кодексу України по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 (ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 , тел. НОМЕР_1 , адреса АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до відповідача Акціонерного товариства "Українська залізниця" (тел. 05, адреса 03150, м. Київ, вул Єжи Гедройця, буд 5, ) про стягнення компенсації за невикористану відпустку, допомогу на оздоровлення та вихідну допомогу при звільненні у розмірі 100500,77 грн; стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку; стягнення суми завданої моральної шкоди у розмірі 16984,00 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Від позивача ОСОБА_1 до Жовківського районного суду Львівської області надійшла позовна заява до відповідача Акціонерного товариства "Українська залізниця", в якій позивач просить:

- стягнути з відповідача Акціонерного товариства «Українська залізниця» на її користь компенсацію за невикористану відпустку, допомогу на оздоровлення та вихідну допомоги при звільненні у розмірі 100500,77 грн.

- стягнути з відповідача Акціонерного товариства «Українська залізниця» на її користь середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

- стягнути з відповідача суму завданої їй моральної шкоди у розмірі 16984,00 грн.

- судові витрати покласти на відповідача.

Позовна заява з додатками подана позивачем ОСОБА_1 засобами через "Електронний суд".

Вивчивши позовну заяву та документи додані до неї, приходжу до переконання, що така подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

На виконання вимог пункту 2 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивачем не зазначено адреси електронної пошти відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Для усунення зазначених недоліків позивачу слід зазначити такі відомості відповідно до вимог пункту 2 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України.

Крім цього, на виконання вимог пункту 8 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Крім цього, на виконання вимог пункту 9 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява не містить попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Таким чином, позивач повинен привести позовну заяву у відповідність до вимог статті 175 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Статтею 2 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що в структуру заробітної плати входить основна заробітна плата, додаткова заробітна плата та інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До останніх належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

З наведених норм чинного законодавства вбачається, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, а також вихідна допомога не входить до структури заробітної плати.

Вихідна допомога не ототожнюється із заробітною платою, оскільки її розмір не пов`язаний з кількістю і якістю праці, а лише з фактом звільнення працівника з визначених законом підстав. Вихідна допомога не належить до компенсаційних виплат.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях, а тому така заявлена позивачем позовна вимога не підпадає під категорію пільгових та підлягає оплаті судовим збором.

Зазначене відповідає правовому висновку Великої Палати Верховного Суду, яка викладена у постанові від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16.

Також суд ураховує висновки, зроблені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 08 лютого 2022 року в справі № 755/12623/19 (провадження № 14-47цс21). У зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду констатувала, що на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється.

Окрім цього, позивачем заявлено інші позовні вимоги, що виникають з трудових відносин, а саме про стягнення моральної шкоди.

Верховний Суд у постанові від 28.11.2018 р. по справі N 761/11472/15ц (касаційне провадження N 61-23674св18) зазначив, що вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою і судовий збір підлягає сплаті, як за вимогою майнового характеру.

Від так, позивачу, на виконання вимоги пункту третього частини третьої статті 175 ЦПК України, слід зазначити ціну позову та розрахувати суму судового збору відповідно до ст. 4 ч. 2 п. 1 п.п. 1 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 3028 гривень.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України за наступними реквізитами рахунків Жовківського районного суду Львівської області: Отримувач ГУК Львiв/Жовківська тг /22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008294, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача /МФО/: 899998, Рахунок отримувача UA0013871, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Отже, позивачеві до позовної заяви слід долучити квитанцію про сплату судового збору у встановленому Законом України "Про судовий збір" розмірі із врахуванням ціни позову за позовні вимоги майнового характеру або документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Вказані в ухвалі недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи вищенаведене, подальший рух позовної заяви неможливий і позивачу слід надати термін для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 175-177, 185, 293-294 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про стягнення компенсації за невикористану відпустку, допомогу на оздоровлення та вихідну допомогу при звільненні у розмірі 100500,77 грн; стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку; стягнення суми завданої моральної шкоди у розмірі 16984,00 грн -залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, та роз`яснити, що в разі невиконання вимог судді про усунення недоліків в наданий строк, відповідно до вимог статті 185 ЦПК України, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали направити позивачу ОСОБА_1 для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ясиновський Р. Б.