Справа № 953/7564/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Бородіної Н.М.,

за участю секретаря Максимовської Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 23 листопада 2023 року по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

встановив:

В провадженні Київського районного суду м.Харкова знаходилася цивільна справа за зазначеним позовом.

Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 23 листопада 2023 року позовні Комунального підприємства «ХАРКІВВОДОКАНАЛ» задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства «ХАРКІВВОДОКАНАЛ» заборгованість за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення в загальній сумі 22410,81 грн., а також судовий збір в сумі 2648 грн. на користь держави по 1324 грн. з кожного.

02 вересня 2024 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, шляхом подання її через систему «Електронний суд», в якій просив скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 23 листопада 2023 року по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості. В обґрунтування заяви постилався на те, що під час розгляду справи судом не було досліджено всіх обставин справи, які кардинально можуть змінити його рішення. ОСОБА_1 зазначив, що про існування справи не знав, що позбавило його можливості подати відзив на позовну заяву, а також докази та заперечення. Крім того, відповідач не отримував процесуальних документів по справі поштою, в судових засіданнях участі не приймав. З березня 2022 року за місцем реєстрації не мешкає, оскільки проходить службу в лавах ЗСУ. Про ухвалення вищевказаного заочного рішення судом дізнався після накладення арешту на банківський рахунок Київським відділом державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції за виконавчим провадженням, відкритим по цій справі. ОСОБА_1 вважає, що були порушені його процесуальні права.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, 18.09.2024 через систему «Електронний суд» подав до суду заяву про розгляд справи про перегляд заочного рішення суду без його участі, заяву підтримав, просив задовольнити

Представник позивача Комунального підприємства «Харківводоканал» та відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, причини неявки суду невідомі, про час дату та місце судового засідання повідомлялись належним чином.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи.

Суд, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, а також матеріали цивільної справи №953/7564/23, вважає заяву про перегляд заочного рішення такою, що підлягає залишенню без задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 5, пункту 2 частини 7, пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, зокрема, про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (пункт 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України).

Отже за змістом наведених положень процесуального закону повернення судової повістки з відміткою поштового оператора про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, вважається підтвердженням належного повідомлення учасника справи, а днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на 10 жовтня 2023 року, 23 листопада 2023 року не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судових повісток, ухвали про відкриття провадження у справі, позовної заяви з додатками за зареєстрованим місцем проживання останнього, відповідно до відомостей з Реєстру територіальної громади міста Харкова (вказану адресу відповідач зазначає і у заяві про перегляд заочного рішення суду), отриманих судом в порядку ч.6 ст.187ЦПК України 28 серпня 2023 року, про що в матеріалах справи маються відповідні документи. Однак, поштова кореспонденція, направлена судом за місцем реєстрації відповідача ОСОБА_1 повернута до суду з поштовими відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, зі змісту зазначеної норми випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливо у випадку встановлення судом двох обставин:

-відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин;

-докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Разом з тим, відповідач ОСОБА_1 у своїй заяві не зазначає жодної обставини, яка б не була врахована під час ухвалення заочного рішення від 06 вересня 2024 року, не надає жодного доказу, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи та не зазначає про такий доказ в своїй заяві. Незгода відповідача з правовою оцінкою та аналізом існуючих доказів може бути підставою для апеляційного оскарження рішення суду, а не для скасування заочного рішення.

Відповідно до вимог ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, суд приходить до висновку, що обставини, викладені ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення не можуть бути підставою для скасування заочного рішення.

Відповідно до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Одним із основних аспектів верховенства права, яке гарантоване ч.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, є принцип юридичної певності, який вимагає, щоб остаточні рішення судів не могли бути поставлені під сумнів.

Як наголошує Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі «Христов проти України» від 19.02.2009 року заява №24465/04, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів(справа "Брумарескупроти Румунії").

Юридична (правова)певність передбачає дотримання принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип наполягає на тому, що жодна сторона немає права домагатися перегляду кінцевого і обов`язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини.

Отже, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, передбачених ст.288 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 3ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 128, 287, 288 ЦПК України, суд,-

постановив :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 23 листопада 2023 року по цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ЦПК України, а саме, поданням до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом тридцяти днів, починаючи з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Бородіна Н.М