01.11.2024 Справа № 756/3691/16-ц
Справа № 756/3691/16-ц
Провадження № 2/756/62/24
У Х В А Л А

21 жовтня 2024 року Оболонський районний суд м. Києва у складі: головуючого - судді Тихої О.О., за участі секретаря судового засідання Косянчук Н.І., позивача ОСОБА_1 , представника відповідача - Фєтісова Є.П. , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання договору позики недійсним,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання договору позики недійсним.

Позивачем за первісним позовом та відповідачем за зустрічним позовом ОСОБА_1 у судовому засіданні 21.10.2024 заявлено клопотання про призначення у справі повторної судової технічної експертизи документа, на вирішення якої поставити наступне питання: чи одночасно із друкованим текстом було виконано підпис від імені ОСОБА_3 в розписці від 27.02.2010 чи раніше?

В обґрунтування вказаного клопотання позивачем, зокрема, зазначено, що досліджуваний документ - розписка, надійшов до експертної установи у вшитому вигляді до матеріалів справи разом з пакувальним пакетом, який був розкритий у судовому засіданні 21.05.2021. При цьому, розписка, яка є об`єктом дослідження, була зігнута навпіл таким чином, що лінія згину проходила саме через досліджуваний підпис ОСОБА_3 і виглядала назовні поміж сторінок матеріалів справи. Очевидним є факт порушення порядку зберігання речового доказу, адже розписка тривалий час знаходилася у вільному доступі та контакті з іншими документами, речовинами та поверхнями, що могло мати безпосередній вплив на якість майбутнього дослідження, проте у тексті висновку експертів за результатами проведеної експертизи про такий вплив нічого не зазначено, що є порушенням п. 4.12 Розділу ІV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5. Експертами у дослідницькій частині висновку зазначено про те, що аркуш досліджуваного документа дещо забруднений та зім`ятий, на ньому наявне нашарування сторонніх речовин сіро-коричневого кольору; папір аркуша зі зморшками, краї аркуша розволокнені, мають надриви; документ має лінію поперечного згину, яка проходить через досліджуваний підпис; у штрихах друкованого тексту спостерігається розтріскування та обсипання барвної речовини. Усі зазначені вище ознаки впливу були встановлені експертами під час технічної експертизи документа, однак жодним чином не були взяті до уваги з метою надання достовірних висновків. Під час усних пояснень щодо висновку у судовому засіданні експертом Малєй О.С. було зазначено про те, що факт знаходження досліджуваного документа (розписки від 27.02.2010) підшитим в матеріали справи жодним чином не вплинув на якість проведених досліджень, а таке зберігання розписки вплинуло лише на зручність проведення такого дослідження. Проте, на переконання позивача, усі зазначені ознаки впливу на об`єкт дослідження могли вплинути на розташування тонерного фону, знайденого в межах штрихів підпису, у зв`язку з чим необхідним за таких обставин є встановлення того, що мікрочастинки тонеру, знайдені в межах штрихів підпису, було нанесено саме в момент друку тексту розписки і виключити можливість їх потрапляння туди іншим шляхом, у тому числі шляхом повторного друку чистого аркуша.

У тексті висновку зазначено, що для встановлення послідовності нанесення підпису відносно друкованого тексту в розписці від імені ОСОБА_3 від 27.02.2010 дослідженню піддавалися усі часточки - і ті, що знаходилися на виступаючих волокнах паперу, і ті що були в волокнах нижнього рівня, у той же час жодної кількісної оцінки середньої щільності тонерного фону експертом не проводилось, а лише зазначено, що часточки тонеру розподіляються відносно рівномірно.

Під час надання пояснень у судовому засіданні 04.01.2024 судовий експерт Малєй О.С. , зокрема, зазначила, що мікрочасточки тонеру, які наносяться на поверхню паперу під час друку і які попадають туди іншим чином, відрізняються, оскільки часточки тонеру під час друку щільно зчеплені з волокнами паперу, оскільки наносяться під дією температур і їх легко відрізнити між собою, а тому вона як експерт стверджує, що часточки тонеру, виявлені в межах штрихів підпису, були нанесені саме під час друку тексту розписки. При цьому, експертами з метою отримання достовірних результатів, виключення можливості повторного друку чистого аркуша по вже існуючих реквізитах досліджуваного документу, за умови встановлених фактів неналежного поводження з речовим доказом та констатації у дослідницькій частині висновку того, що на об`єкт дослідження здійснювався вплив сторонніх факторів, не проводився аналіз модельних рукописних штрихів на штампі КНДІСЕ в правому нижньому куті документу - "10160/17-32" та "10161/17-33", які було нанесено на розписку під час проведення почеркознавчої експертизи у 2017 році, а саме: як по відношенню до вказаних рукописних штрихів розташований електрофотографічний тонерний фон - поверх чи під ними, який був виявлений експертом Малєй О.С. у межах штрихів підпису від імені ОСОБА_3 . Разом з тим, проведення такого дослідження, як етап проведення експертизи, може підтвердити або спростувати можливість повторного друку чистого аркуша паперу по вже існуючих реквізитах розписки та, як наслідок, підтвердити або спростувати висноков експерта за результатами судово-технічного дослідження реквізитів документа в частині послідовності їх нанесення. Тож, експерт не виключила можливості стороннього впливу на досліджуваний документ шляхом друку чистого аркуша поверх вже існуючої розписки, а лише зробила припущення у судовому засіданні, що навіть якщо припустити, що такий вплив здійснювався, то нанесені додатково на поверхню паперу мікрочастинки тонеру також будуть розташовані на поверхні підпису.

Крім того, експерт Малєй О.С. у судовому засіданні зазначила, що усі мікрочасточки тонерного фону, виявлені нею, знаходяться на поверхні підпису і жодних мікрочасточок не було нею виявлено під підписом, у зв`язку з чим нею зроблено однозначний висновок про те, що друкований текст був нанесений на аркуш паперу (розписку від 27.02.2010), на якому вже містився підпис від імені ОСОБА_3 . Проте, для такого твердження експерт повинна була проаналізувати абсолютно всі наявні в межах підпису ОСОБА_3 мікрочастинки тонеру, за умови тримання тому справи з вшитою в нього розпискою на мікроскопі двома її колегами і за умови, коли щонайменший рух, як зазначила сама експерт у судовому засіданні, призводить до втрати з поля зору мікрочасток, що вивчаються під мікроскопом під великим збільшенням. Натомість, як у самому висновку, так і у наглядовому експертному провадженні, відсутні дані щодо кількісних показників аналізу щільності тонерного фону та його розподілу на поверхні досліджуваного документу, не зазначено, яку саме кількість мікрочасток, які відповідають якісним критеріям для проведення оцінки послідовності нанесення реквізитів, було знайдено у межах штрихів підпису; не конкретизовано, яка мінімальна кількість таких мікрочасток відповідно до використаної експертом методики необхідна для надання достовірного висновку про послідовність нанесення реквізитів, оскільки в ілюстративній таблиці до висновку їх показано лише чотири без прив`язки схематично до ділянок досліджуваного підпису. У той же час, у судовому засіданні експерт зазначила про те, що відповідно до методики нею вивчалися і кількісні показники, проте їх відображення не є обов`язковим у даному випадку і не впливає на достовірність зробленого висновку.

Також, у дослідницькій частині висновку експертами зазначено, що під час огляду розписки, в штрихах друкованого тексту було виявлено розтріскування та обсипання барвної речовини, а отже, на думку позивача, не можна виключати той факт, що якщо барвна речовина друкованого тексту почала обсипатися з волокон паперу, то мікрочастинки тонеру, нанесені тринадцять років тому під час друку тексту розписки, що існували в межах штрихів підпису, так само могли осипатися. Тим більше, що лінія згину аркуша проходить саме через підпис і протягом тривалого періоду часу піддавалася тертю.

За наведених обставин ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 29.04.2024 була призначена додаткова судова технічна експертиза документа, яка скасована постановою Київського апеляційного суду від 06.08.2024. Проте, під час перегляду ухвали суду від 29.04.2024 апеляційним судом у судовому засіданні зазначалося про існування сумнівів у правильності проведення технічної експертизи документа.

Враховуючи викладене позивач просить призначити у справі повторну судову технічну експертизу документа у зв`язку з встановленими судом фактами порушення вимог зберігання речового доказу, наслідком чого стало можливість доступу до нього осіб, зацікавлених в зміні якісних характеристик його реквізитів шляхом повторного локального чи суцільного нанесення тонерного фону, виключити яке можливо порівнявши показники щільності тонерного фону на різних ділянках аркуша та дослідивши розташування тонерного фону по відношенню до іншого рукописного реквізиту у вигляді записів з номерами експертиз в нижньому правому куті документу на штампі КНДІСЕ; поява в документі лінії згину з ознаками тертя, що проходить через досліджуваний підпис; нашарування сторонніх речовин сіро-коричневого кольору; розтріскування та обсипання барвної речовини друкованого тексту, з необхідністю дослідження впливу зазначених факторів на зміну якісних характеристик реквізитів досліджуваного документа, що є необхідним для отримання достовірних та об`єктивних висновків експертизи, оскільки під час попередньої експертизи вони або взагалі не аналізувалися або зазначені лише у відомостях про стан об`єктів дослідження і не більше.

Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом - адвокат Фєтісов Є.П., у судовому засіданні заперечував проти заявленого клопотання, посилаючись на його необгрунтованість, а також зазначивши про те, що постановою Київського апеляційного суду від 06.08.2024 скасована ухвала Оболонського районного суду м. Києві від 29.04.2024 про призначення у справі додаткової судової технічної експертизи документа з мотивів того, що експертами досліджено усі подані їм об`єкти, надано вичерпні відповіді на порушені перед ними питання, у тому числі на головне питання щодо послідовності нанесення у текст розписки від імені ОСОБА_3 таких реквізитів як: друкований текст та підпис від імені ОСОБА_3 та такий висновок не може вважатися неповним або неясним.

Суд, заслухавши думки учасників справи, ознайомившись з клопотанням позивача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).

Статтею 76 ЦПК України передбачено що, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експерта.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Згідно зі ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Пункт 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, визначає, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно з п. 11 Постанови пленуму ВСУ від 30.05.1997 №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Повторно заявляючи клопотання про призначення повторної судової технічної експертизи документа позивач ОСОБА_1 посилається на наступні обставини, а саме: порушення вимог зберігання речового доказу - розписки від 27.02.2010, наслідком чого стала можливість доступу до неї осіб, зацікавлених в зміні якісних характеристик його реквізитів шляхом повторного локального чи суцільного нанесення тонерного фону, виключити яке можливо порівнявши показники щільності тонерного фону на різних ділянках аркуша та дослідивши розташування тонерного фону по відношенню до іншого рукописного реквізиту у вигляді записів з номерами експертиз в нижньому правому куті документу на штампі КНДІСЕ; поява в документі лінії згину з ознаками тертя, що проходить через досліджуваний підпис; нашарування сторонніх речовин сіро-коричневого кольору; розтріскування та обсипання барвної речовини друкованого тексту. При цьому позивач наполягав на тому, що у висновку експертів Київського НДІСЕ № 19653/21-34/2150-2174/23-34 від 23.01.2023 не досліджено належним чином можливість впливу зазначених факторів на зміну якісних характеристик реквізитів досліджуваного документа, що є необхідним для отримання достовірних та об`єктивних висновків експертизи, що, у свою чергу, викликає сумніви у його правильності та обґрунтованості.

Разом з тим, саме вказаним доводам позивача ОСОБА_1 в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва від 29.04.2024 було надано відповідну оцінку та призначено додаткову судову технічну експертизу документа, яка у подальшому постановою Київського апеляційного суду від 06.08.2024 була скасована з тих підстав, що експертами досліджено усі подані їм об`єкти, надано вичерпні відповіді на порушені перед ними питання, у тому числі на головне питання щодо послідовності нанесення у текст розписки від імені ОСОБА_3 таких реквізитів як: друкований текст та підпис від імені ОСОБА_3 та такий висновок не може вважатися неповним. Висновок експертів Київського НДІСЕ від 23.01.2023 № 19653/21-34/2150-2174/23-34 викладений чітко, має визначений, конкретний характер, дає однозначну відповідь на головне питання щодо послідовності нанесення у текст розписки від імені ОСОБА_3 таких реквізитів як: друкований текст та підпис від імені ОСОБА_3 , а тому не може вважатися неясним.

У поданому до суду повторному клопотанні позивачем ОСОБА_1 не зазначено жодних інших підстав для призначення у справі повторної технічної експертизи документа та не доведено, що висновок експертів Київського НДІСЕ від 23.01.2023 № 19653/21-34/2150-2174/23-34 є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам, або викликає сумніви в його правильності.

Доводи позивача ОСОБА_1 про можливість доступу до розписки від 27.02.2010 осіб, зацікавлених в зміні якісних характеристик її реквізитів шляхом повторного локального чи суцільного нанесення тонерного фону, що вплинуло на висновки експертів, є лише особистим припущеннями позивача.

Крім того, обгрунтування повторного клопотання про призначення повторної судової технічної експертизи документа повністю дублює обгрунтування попереднього клопотання від 06.02.2024, яке було подане через незгоду позивача з висновком експертів в частині проведеного дослідження реквізитів документа, з огляду на порушення умов зберігання об`єкту дослідження, вплив на розписку сторонніх факторів, обсипання тонерного фону та проходження лінії поперечного згину через досліджуваний підпис, а також відсутність будь-яких кількісних показників на підтвердження викладених кінцевих результатів експертизи та з метою з`ясування головного питання щодо послідовності нанесення у текст розписки від імені ОСОБА_3 таких реквізитів як: друкований текст та підпис від імені ОСОБА_3 .

Натомість, повністю дублюючи попереднє обґрунтування, позивач у повторному клопотанні просить поставити на вирішення повторної експертизи зовсім інше питання, а саме: чи одночасно із друкованим текстом було виконано підпис від імені ОСОБА_3 в розписці від 27.02.2010 чи раніше, не зазначаючи жодних мотивів необґрунтованості або неправильності висновку від 23.01.2023 в частині судово-технічного дослідження матеріалів документів, за результатами якого на аналогічне питання експертами надано відповідь про неможливість встановити, чи в один період часу виконано підпис від імені ОСОБА_3 та друкований текст в розписці, датованій 27.02.2010, у зв`язку з неможливістю встановити час нанесення друкованого тексту.

За вказаних обставин підстави для призначення у справі повторної судової технічної експертизи документа відсутні, а тому клопотання позивача за первісним позовом не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 103, 104, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення у справі повторної судової технічної експертизи документа залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Дата виготовлення повного тексту ухвали - 01.11.2024.

Суддя О.О. Тиха