Провадження № 2/734/570/24 Справа № 734/1661/24
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

03 червня 2024 року смт Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:

Головуючого судді Іванюк Т.І.,

при секретареві Ієвлевій О.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник: ОСОБА_2 до Деснянської селищної ради, Чернігівського району, Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

із позовною заявою про визначення додаткового строку тривалістю шість місяців для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у суд звернулась ОСОБА_1 .

Свої позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано 27 липня 2005 року, актовий запис про смерть № 46. Після його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина, до складу якої входить належна йому земельна ділянка- частка (пай) на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЧН № 0120274 у землі, що перебуває у власності колишнього КСП «Десна», що розташована на території Деснянської селищної ради.

За життя ОСОБА_3 розпорядився своїм майном, склавши заповіт, що посвідчено 08 червня 2001 року секретарем виконавчого комітету Морівської сільської ради Козенлецького району,Чернігівської області, яким належне на день смерті майно він заповідав ОСОБА_1 , позивачці у справі, а також ОСОБА_4 . Особи, кому заповідано майно спадкодавцем є дітьми для померлого ОСОБА_3 .

Померлий ОСОБА_3 на день смерті був зареєстрований та постійно проживав за адресою АДРЕСА_1 , спільно з співмешканкою ОСОБА_5 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету з місця проживання.

Так склались обставини, що померлий ОСОБА_3 та ОСОБА_5 є батьками для позивачки ОСОБА_1 , однак у шлюбі між собою не перебували, що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану, а тому даний юридичний факт не породжує юридичного наслідку прийняття обов`язкової частки в силу вимог ст. 1268 ЦК України, для ОСОБА_5 . Норми ст. 1241 ЦК України визначають право на обов`язкову частку у спадщині для непрацездатної вдови спадкодавця, а ОСОБА_5 для померлого дружиною не була. ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивач ОСОБА_1 , не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 .

Це пов`язано з тим, що вона не знала про наявність заповіту, який він залишив, не знала про наявність такого спадкового майна, оскільки не мала таких документів, що суттєво обмежило можливість реалізувати свої спадкові права саме у строк 6 місяців з дня відкриття спадщини. Спадкоємець за заповітом брат позивачки, також не звертався з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Дізнавшись нещодавно про наявність такого документу - заповіту, він звернувся з заявою про відмову від прийняття спадщини та не заперечує проти оформлення спадкових прав позивачкою,без урахування його інтересів, про що склав нотаріально посвідчену заяву. Нещодавно перебираючи речі у будинку, у січні 2024 року, гортаючи старі папери та переглядаючи світлини, ОСОБА_1 віднайшла такі документи і заповіт і Сертифікат на право на земельну частку (пай).

Нині, позивач у справі ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем на дану спадщину після смерті ОСОБА_3 і за заповітом і за законом, як донька померлого, інших спадкоємців не має.

Маючи на меті реалізувати своє право для прийняття спадщини, звернувшись нещодавно до нотаріуса для роз`яснення порядку спадкування і подачі заяви про прийняття спадщини, аби оформити спадкові права на підставі всіх наявних документів, саме нотаріус у формі усної консультації роз`яснив порядок спадкування і в цей час позивач дізналася, що порушені її права, нотаріус пояснив, що має звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини, тому позивач змушена звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення.

Позивач просить суд вважати вказану причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною.

У судове засідання позивач та його представник не з`явились, подавши заяви про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить не стягувати з відповідача судовий збір.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши матеріали справи та розглянувши справу у відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі, з наступних підстав:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано 27 липня 2005 року, актовий запис про смерть № 46.

Після його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина, до складу якої входить належна йому земельна ділянка - частка (пай) на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЧН № 0120274 у землі, що перебуває у власності колишнього КСП «Десна», що розташована на території Деснянської селищної ради.

За життя ОСОБА_3 розпорядився своїм майном, склавши заповіт, що посвідчено 08 червня 2001 року секретарем виконавчого комітету Морівської сільської ради Козенлецького району,Чернігівської області, яким належне на день смерті майно він заповідав ОСОБА_1 , позивачці у справі, а також ОСОБА_4 . Особи, кому заповідано майно спадкодавцем є дітьми для померлого ОСОБА_3 .

Померлий ОСОБА_3 на день смерті був зареєстрований та постійно проживав за адресою АДРЕСА_1 , спільно з співмешканкою ОСОБА_5 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету з місця проживання.

Так склались обставини, що померлий ОСОБА_3 та ОСОБА_5 є батьками для позивачки ОСОБА_1 , однак у шлюбі між собою не перебували, що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану, а тому даний юридичний факт не породжує юридичного наслідку прийняття обов`язкової частки в силу вимог ст. 1268 ЦК України, для ОСОБА_5 . Норми ст. 1241 ЦК України визначають право на обов`язкову частку у спадщині для непрацездатної вдови спадкодавця, а ОСОБА_5 для померлого дружиною не була. ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивач ОСОБА_1 , не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 .

Це пов`язано з тим, що вона не знала про наявність заповіту, який він залишив, не знала про наявність такого спадкового майна, оскільки не мала таких документів, що суттєво обмежило можливість реалізувати свої спадкові права саме у строк 6 місяців з дня відкриття спадщини. Спадкоємець за заповітом брат позивачки, також не звертався з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Дізнавшись нещодавно про наявність такого документу - заповіту, він звернувся з заявою про відмову від прийняття спадщини та не заперечує проти оформлення спадкових прав позивачкою,без урахування його інтересів, про що склав нотаріально посвідчену заяву. Нещодавно перебираючи речі у будинку, у січні 2024 року, гортаючи старі папери та переглядаючи світлини, ОСОБА_1 віднайшла такі документи і заповіт і Сертифікат на право на земельну частку (пай).

Нині, позивач у справі ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем на дану спадщину після смерті ОСОБА_3 і за заповітом і за законом, як донька померлого, інших спадкоємців не має.

Маючи на меті реалізувати своє право для прийняття спадщини, звернувшись нещодавно до нотаріуса для роз`яснення порядку спадкування і подачі заяви про прийняття спадщини, аби оформити спадкові права на підставі всіх наявних документів, саме нотаріус у формі усної консультації роз`яснив порядок спадкування і в цей час позивач дізналася, що порушені її права, нотаріус пояснив, що має звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини, тому позивач змушена звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення.

Відповідно до Постанови Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18 , судом у описовій частині визначено мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права: За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, обставини викладені вище, для позивача є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Незнання про наявність спадкового майна померлого, про правильний порядок спа-дкування, саме це стало причиною і перешкодило своєчасно звернутися позивачу до нота-ріальної контори.

Відповідно до п 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року « Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина 1 ст. 114 ЦПК ), до складу нерухомого майна законом віднесено і земельні ділянки. Наприклад це позови про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк до шісти місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Вивчивши надані сторонами докази, суд вважає можливим позов ОСОБА_1 , представник: ОСОБА_2 до Деснянської селищної ради, Чернігівського району, Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити, так як позивач ОСОБА_1 із поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини. Тому, суд вважає необхідним визначити позивачу додатково шість місяців для подання до нотаріальної контори заяви про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 1270 і 1272 ЦК України, ст.ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 352, 354 і 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Деснянської селищної ради, Чернігівського району, Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк протягом 6 місяців достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом та за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Судовий збір з відповідача на користь позивача не стягувати.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення через Козелецький районний суд Чернігівської області.

Суддя