Справа № 293/1361/24
Провадження № 2/293/571/2024
УХВАЛА

05 листопада 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1

до Акціонерного товариства "Акцент-Банк"

про захист прав споживачів, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

19.09.2024 від ОСОБА_1 до Черняхівського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява до Акціонерного товариства "Акцент-Банк", за змістом якої просить:

зобов`язати Акціонерне товариство Акцент-Банк провести реструктуризацію

грошових зобов`язань ОСОБА_1 за договорами:

№ А358СТ0 від 26.10.2018, №SAMAB3383 від 27.08.2019, №

SAMAB3383 від 24.12.2015, в порядку передбаченому Законом України «Про

споживче кредитування», здійснивши всі обчислення необхідні для проведення

реструктуризації та надіславши ОСОБА_1 інформацію про зміну зобов`язань, за результатами проведення реструктуризації.

Ухвалою від 23.09.2024 суд позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав заявнику 7-денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Ухвала суду від 23.09.2024 направлена на адресу заявника, що зазначена в позові.

29.10.2024 на адресу суду повернулася ухвала суду від 23.09.2024 про залишення позову без руху, з відміткою поштового відділення про неможливість вручення поштового відправлення у зв"язку з тим, що "адресат відсутній за вказаною адресою" від 16.10.2024.

Згідно п.5 ч.6 ст. 272 ЦПК України день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Крім того, у постанові від 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18 Верховний Суд зазначав, що наявна у справі довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі№ 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, зазначених у рішенні у справі "Вячеслав Корчагін проти Росії" № 12307/16 - учасник справи, що повідомлявся за допомогою пошти за однією із адрес, за якою він зареєстрований, ухилявся від отримання судової повістки, тому йому повинно було бути відомо про час і місце розгляду справи. Він також міг стежити за ходом його справи за допомогою офіційних джерел, таких як вебсторінка суду.

Таким чином позивач мав усунути виявлені недоліки позовної заяви до 24.10.2024 (включно).

Проте, з урахуванням строку на поштовий перебіг, визначений наказом Міністерства Інфраструктури України від 28.11.2013 № 958 "Про затвердження Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень" позивач станом на 30.10.2024 у встановлений судом строк недоліки поданої позовної заяви не усунув.

Станом на 05 листопада 2024 року за даними автоматизованої системи діловодства Черняхівського районного суду Житомирської області, від позивача заява про усунення недоліків позовної заяви не надходила, а тому наявні підстави для її повернення.

При цьому, суд також враховує, що згідно з частинами 1, 2 статті 3 Закону України Про доступ до судових рішень для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України за посиланням https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/, (частина 1 статті 4 Закону України Про доступ до судових рішень). Таким чином, позивач мав право та можливість ознайомитися з ухвалою суду від 23.09.2024 у Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням (reyestr.court.gov.ua).

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на викладене та враховуючи те, що заява подана без додержання вимог передбачених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, зазначені в ухвалі суду недоліки позовної заяви усунуто не було, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

За ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Суд звертає увагу заявника, що недотримання обов`язкових вимог до змісту заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про захист прав споживачів, зобов`язання вчинити певні дії, вважати неподаною та повернути заявнику на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги через місцевий суд.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана: 05.11.2024

Суддя Людмила ЛОСЬ