КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №367/6636/23
провадження №22-з/824/347/2024
УХВАЛА

19 лютого 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Приходька К.П., Журби С.О., Писаної Т.О., розглянув заяву Адвокатського об`єднання «КУРС-8» про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року прийнятої за результатами розгляду апеляційної скарги Адвокатського об`єднання «КУРС-8»на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 01 листопада 2023 року

у справі за позовом Адвокатського об`єднання «КУРС-8» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

установив:

31 січня 2024 року Київський апеляційний суд своєю постановою залишив без змін ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 01 листопада 2023 року, якою позовну заяву АО «КУРС-8» було визнано неподаною та повернуто заявнику.

07 лютого 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява від АО «КУРС-8» про виправлення описки в судовому рішенні.

Заявник просить виправити описку в постанові Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року та вказати, що ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку та вказати правильне роз`яснення з питання оскарження в тексті ухвали.

Заява обґрунтована тим, що відповідно до ч. 1 ст. 389 ЦПК України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України передбачено оскарження ухвали суду про повернення позовної заяви.

Таким чином, постанова Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи характер описки, про яку вказує заявник, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане питання без виклику учасників справи.

Вивчивши доводи заяви про виправлення описки та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Колегія суддів вважає, що наведені в заяві обставини не є опискою в розумінні ст.269 ЦПК України.

Заявник у разі незгоди з постановою Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року мав право подати касаційну скаргу згідно ст.ст. 389-392 ЦПК України, не дивлячись на те, чи зазначений порядок оскарження у постанові, оскільки питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) у відповідності до ч. 1 ст. 394 ЦПК України вирішує колегія Верховного Суду у складі трьох суддів.

На підставі викладеного та керуючись ст.269 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні заяви Адвокатського об`єднання «КУРС-8» про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 31 січня 2024 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді С.О. Журба

Т.О. Писана