Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/8363/24
Провадження № 2/357/3645/24
У Х В А Л А

іменем України

"05" листопада 2024 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Махненко Б.В.

розглянувши без участі сторін в залі суду № 2 у м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Білоцерківська міська рада, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Білоцерківська міська рада, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 04 листопада 2004 року було задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Білоцерківська міська рада, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

При винесенні заочного рішення суду та ухвали суду про заочний розгляд справи було допущено механічну описку, а саме у вступній частині було помилково вказано: «розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження…», замість вірного «розглянувши в порядку загального позовного провадження…».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущені описки не впливають на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне виправити в заочному рішенні суду та в ухвалі суду про заочний розгляд справи від 04 листопада 2024 року по справі № 357/8363/24 2/357/3645/24 вищевказані описки.

Керуючись ст.ст. 259-261, 269, 352-354 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описки в резолютивній частині ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2024 року та в заочному рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2024 року по справі № 357/8363/24 2/357/3645/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Білоцерківська міська рада, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, вказавши вірно: «розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Білоцерківська міська рада, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням».

Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали суду та заочного рішення суду від 04 листопада 2024 року.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Ухвала суду надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов