Справа № 519/1306/24
"Е"2/519/634/24
У Х В А Л А

24.09.2024 року м. Южне

Суддя Южного міського суду Одеської області Барановська З.І., розглянувши позовну заяву представника ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, Доброславської окружної прокуратури про звільнення майна з під арешту, за участі інших осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3

У С Т А Н О В И В:

Позивач, діючи через представника - адвоката Єгорова О.О., звернулась до суду з зазначеим позовом до відповідачів.

При дослідження позовної заяви та доданих документів суддею встановлено наступне.

Відповідно до п.4, п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення даних норм ЦПК України, представником позивача не викладено повністю обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини що кожного заявленого учасника справи.

Так представник позивача пред`являючи позов саме до відповідачів Одеська обласна прокуратура та Доброславська окружна прокуратура вказує, що відповідачі є належними враховуючи, що орган який наклав арешт на майно в 2007 році Прокуратура у місті Южному Одеської області, на сьогоднішній день реформований та черговим правонаступним є Доброславська окружна прокуратура, яка не є самостійною юридичною особою та підпорядковується Одеській обласній прокуратурі. Разом з тим будь-яких підтверджень таких реформувань і обґрунтувань з посиланням на норми діючого законодавства позивач в позові не вказує.

Згідно із ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 42 ЦПК України встановлено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ч.1 ст.48 ЦПК України).

Обґрунтування належності у осіб процесуальної правосуб`єктності позивача і відповідача покладається на позивача та осіб, які порушують процес на захист прав та інтересів позивача (ст.5 ЦПК). Особа, яка порушує процес, повинна зазначити в позовній заяві до суду точну назву позивача і відповідача, їх місце проживання або знаходження, а також викласти обставини, що обґрунтовують вимогу позивача, тобто що право вимоги належить особі, яка вказана позивачем, а обов`язок покладений на особу, зазначену в заяві відповідачем. При розгляді справи в суді вважається, що сторони є належними.

Належними сторонами в цивільній справі є особи, відносно яких є дані про те, що вони можуть бути суб`єктами спірних матеріальних правовідносин. Належний позивач особа, якій належить право вимоги; належний відповідач особа, котра повинна відповідати за позовом.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Також представник позивача вказує у позові, що позивачами є власники майна, а саме ОСОБА_1 , ОСОБА_4 ОСОБА_3 , але ОСОБА_4 .. ОСОБА_3 заявлені як інші особи, що взагалі суперечить нормам цивільного процесуального законодавства.

Таким чином, представнику позивача необхідно визначити склад учасників справи (відповідачі та треті особи), усунути зазначені недоліки та подати позовну заяву в новій редакції.

Також, відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позовна заява подана представником позивача адвокатом Єгоровим О.О., при цьому в позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону чи відповідне клопотання з належними доказами щодо можливості звільнення від сплати судового збору.

В порушення вищевказаних норм представником позивача не додано до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028 грн.

Тобто представнику позивача, необхідно усунути недоліки шляхом сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн та надати оригінал документу, що підтверджує його сплату до суду.

Відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна відповідати вимогам, які передбачені ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1-2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Недоліки заяви мають бути усунуті шляхом подання належно оформленої позовної заяви в новій редакції, з урахуванням вимог ст.175, 177 ЦПК України та даної ухвали, долучити докази сплати судового збору, або звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, Доброславської окружної прокуратури про звільнення майна з під арешту, за участі інших осіб ОСОБА_4 , ОСОБА_3 залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви та заяви про забезпечення доказів без руху для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Южного міського суду

Одеської області З. І. Барановська