Справа № 697/319/24
Провадження № 2/697/329/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

30 вересня 2024 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Скирди Б.К.,

за участю помічника судді, який виконує обов`язки секретаря судового засідання - Бузницької Н.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Канів, Черкаської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах яких діє адвокат Васянович В`ячеслав Валерійович до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач 1), ОСОБА_2 (далі також - ОСОБА_2 , позивач 2), ОСОБА_3 (далі також - ОСОБА_3 , позивач 3) в інтересах яких діє адвокат Васянович В`ячеслав Валерійович (далі також - Васянович В.В. , представник позивачів) звернулися до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_4 (далі також - ОСОБА_4 , відповідач 1), ОСОБА_5 (далі також - ОСОБА_5 , відповідач 2) про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачі є власниками та проживають у належній їм квартирі АДРЕСА_1 . Відповідачі є власниками квартири АДРЕСА_2 , що знаходиться поверхом вище.

12.12.2023 квартиру позивачів було затоплено водою. Внаслідок затоплення були пошкоджені: 1) в коридорі на стелі: оздобленій гіпсокартоном, мокрі сліди залиття орієнтовною площею 0,1 м.кв.; 2) в залі на стелі: (сатенгіпсова шпаклівка з водоемульсійним пофарбуванням) мокрі сліди залиття орієнтовною площею 0,72 м.кв. На частині стелі, оздобленій гіпсокартоном, мокрі сліди залиття орієнтовною площею 0,4 м.кв.

Відповідно до акту № 525 від 12.12.2023, складеного майстром КП «ЖЕК», залиття квартири АДРЕСА_1 сталося внаслідок того, що у вище розташованій квартирі АДРЕСА_2 даного будинку, в санвузлі стався прорив труби до бачка унітаза.

Згідно висновку директора Приватного підприємства «Інформаційно-консультаційний центр» Попова М.В про визначення вартості збитків, завданих внаслідок затоплення житлової квартири за адресою: АДРЕСА_3 - вартість ремонтних робіт та будівельних матеріалів, необхідних для відновлення, станом на 18.12.2023 складає 12 276,00 грн.

Просять суд стягнути солідарно з відповідачів на їх користь майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, в розмірі 12 276,00 грн. та понесені ними судові витрати.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 27.03.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.64-65).

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, свої інтереси уповноважили представляти адвоката Васяновича В.В.

Представник позивачів - адвокат Васянович В.В. у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву з проханням розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення (а.с.96).

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилися повторно, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися в установленому законом порядку шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання та шляхом розміщення оголошення на веб-порталі «Судова влада України». Повідомлення про причину неявки в судове засідання від відповідачів до суду не надійшло, відзив на позов не надано, а тому суд вважає за можливе відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, враховуючи, що представник позивачів не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва № НОМЕР_1 про право власності на житло від 17.02.1998, квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 належить на праві приватної власності ОСОБА_1 та членам його сім`ї - дружині ОСОБА_2 та сину ОСОБА_3 (а.с.15).

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майно щодо об`єкта нерухомого майна № 361824121 від 15.01.2024, квартира АДРЕСА_4 належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_8 в частці 1/3 частина, ОСОБА_4 в частці 1/3 частина та ОСОБА_5 в частці 1/3 частина (а.с.21-22).

ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією актового запису про смерть № 364 від 24.07.2023 (а.с.60).

Факт завдання майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, підтверджується актом № 525 від 12.12.2023, складеним майстром КП «ЖЕК» Тищенко Л.І. , з якого вбачається, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося внаслідок того, що у вище розташованій квартирі АДРЕСА_2 даного будинку, в санвузлі стався прорив труби до бачка унітаза (а.с.23).

Відповідно до аналітичного висновку директора Приватного підприємства «Інформаційно-консультаційний центр» Попова М.В. від 18.12.2023 по визначення вартості ремонтних робіт та будівельних матеріалів необхідних для відновлення житлової квартири за адресою: АДРЕСА_3 , вартість ремонтних робіт та будівельних матеріалів необхідних для відновлення житлової квартири за адресою: АДРЕСА_3 , складає станом на 18.12.2023 - 12 276,00 грн. (а.с.24-30).

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЖК України, громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку та прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування.

Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою КМ України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем відповідно до типового договору; оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом; дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири, житлового приміщення у гуртожитку (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); використовувати приміщення житлового будинку і гуртожитку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян; дотримуватися правил утримання тварин у домашніх умовах; утримувати тварин у квартирі, житловому приміщенні у гуртожитку, де проживають співвласники або наймачі (орендарі), за погодженням з ними; не захаращувати сходові клітки, позаквартирні коридори, колясочні, ліфтові шахти, горища, підвали та інші допоміжні приміщення будинку, гуртожитку, підтримувати чистоту і порядок в ньому.

Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Форма цього акта встановлена в додатку 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій.

Тобто, в акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.

Зазначена правова позиція знайшла своє відображення у постанові Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі № 759/4781/16-ц.

Громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію (ст. 151 ЖК України).

Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто, порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ст. 1166 ЦК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови № 6 від 27 березня 1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", розглядаючи спори про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

У відповідності до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків.

Таким чином, позивачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 доведена протиправність дій відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також причинний зв`язок між ними та завданою шкодою, що призвело до затоплення їх квартири, а як наслідок вказує на обґрунтованість заявленого позову про відшкодування завданої матеріальної шкоди розмір якої підтверджений відповідними доказами.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися та не спростували належними та допустимими доказами своєї невинуватості у затопленні квартири позивачів, яке мало місце 12.12.2023, не надали доказів щодо спростування заявленого позивачами розміру спричиненої майнової шкоди, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що п. 35 Постанови №10 ВСС України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено, а тому суд вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

З відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на користь позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підлягають стягненню документально підтверджені витрати по оплаті судового збору в розмірі 1 211,20 грн., тобто по 605,60 грн. з кожного.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в інтересах яких діє адвокат Васянович В`ячеслав Валерійович до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири - задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 12 276,00 грн. (дванадцять тисяч двісті сімдесят шість гривень, 00 копійок).

Стягнути з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в рівних частинах на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі по 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень, 60 копійок) з кожного.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач 1: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ;

Позивач 2: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ;

Позивач 3: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ;

Відповідач 1: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП невідомий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 ;

Відповідач 2: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП невідомий, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 .

Суддя Б . К . Скирда