Справа № 456/1325/24
Провадження № 2/456/663/2024
РІШЕННЯ

іменем України

30 квітня 2024 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Шрамка Р. Т. ,

з участю секретаря: Сімонової-Мацигін А.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Стрию справу №456/1325/24 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Стрийської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Стислий виклад позицій сторін.

Представник позивача ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить ухвалити рішення про визначення ОСОБА_1 , додаткового строку тривалістю у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Стрий Львівської області помер батько позивачки ОСОБА_3 . За життя спадкодавець заповіту щодо розпорядження належними йому правами й обов`язками не складав, у зв`язку з чим спадкування після його смерті повинно відбуватись за законом. Батькові позивачки за життя належало нерухоме майно, а саме: частина квартири АДРЕСА_1 . Позивач зазначає, що є єдиною спадкоємицею за законом зазначеного права батька на нерухоме майно, оскільки інших спадкоємців, які б прийняли спадщину та у встановлений законом строк не відмовилися від неї, немає. Строк на подання заяви про прийняття спадщини за законом позивач пропустила тому, що під час смерті батька і надалі тривалий час перебувала на лікуванні, оскільки хворіє. Відтак, коли позивач після лікування та у зв`язку із матеріальною можливістю, звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, останньою у вчиненні такої нотаріальної дії їй було відмовлено у зв`язку із пропуском терміну на подання відповідної заяви. У зв`язку з вказаним, позивачка за захистом своїх спадкових прав була змушена звертатися до суду із даним позовом.

Відповідач у запропоновані судом строк та порядку відзиву на позовну заяву не подав.

Заяви та клопотання учасників справи.

Від представника позивачки адвоката Мундяка М.М. через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи по суті за його відсутності та відсутності його довірительки. Одночасно у такій заяві висловлено позицію про те, що позивачка на своєму позові настоює та просить його задовольнити з підстав, що у ньому викладені.

Від представника відповідача ОСОБА_4 , через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи по суті без його участі. Одночасно у такій заяві зазначеною представником відповідача висловлено позицію про те, що він при ухваленні рішення у цій справі проти задоволення позовних вимог не заперечує та просить ухвалити таке рішення відповідно до вимог діючого законодавства.

Інших заяв чи клопотань від учасників цієї справи до суду не надходило.

Вчинені судом процесуальні дії у справі та постановлені ухвали.

Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 07.03.2024 року вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 30.04.2024 року.

Учасники справи належно та завчасно повідомлялись судом про місце, дату та час судового засідання по їх справі щодо її розгляду по суті, про що у справі наявні відповідні письмові підтвердження цьому.

Судом також було задоволено заяви обох представників сторін про розгляд справи за їх відсутності та, виходячи з положень ст. 200, ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, а також враховуючи неявку у судове засідання усіх учасників справи, суд вважав за доцільне та можливе здійснювати судовий розгляд даної справи за відсутності її учасників на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового засідання, в підготовчому судовому засіданні.

Інші процесуальні дії у цій справі судом не вчинялись, а ухвали не постановлялись.

Розглянувши наявні у суду матеріали справи та давши їм належу оцінку, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка є невід`ємною частиною національного законодавства держави Україна, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

У своєму рішеннівід 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03) Європейський Суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У свою чергую, критерії належності, допустимості, достовірності та достатності доказі регламентовані статтями 77-80 ЦПК України.

Дотримуючись положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, а також виходячи із наведених вище норм національного процесуального законодавства, суд, перевіряючи порушення прав позивачки ОСОБА_5 за пред`явленими позовними вимогами щодо спадкування, встановив наступне.

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин із зазначенням відповідних доказів.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 17.05.2022 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Стрию Стрийського району Львівської області Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Львів).

Відповідно до досланого до матеріалів справи свідоцтва про народження, померлий ОСОБА_3 , являється батьком позивачки ОСОБА_1 .

За життя спадкодавець ОСОБА_3 , заповіту щодо розпорядження своїми правами й обов`язками на випадок смерті не складав.

Відтак, спадкування після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , повинно відбуватися за законом. У свою чергу, позивачка є єдиною спадкоємицею за законом прав та обов`язків після смерті свого батька, яка бажає прийняти спадщину, що безпосередньо встановлено у судовому засіданні.

З договору дарування квартири від 30.12.2004 року, вбачається, що ОСОБА_3 , належить частина квартири по АДРЕСА_2 .

Як вбачається з листа приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Палінської О.В. від 19.05.2023 року за №35/02-14, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є єдиним спадкоємцем за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька ОСОБА_3 .

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.05.2023р., приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Палінської О.В., вбачається, що ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька ОСОБА_3 , відмовлено, у зв`язку пропуском строку звернення до нотаріуса із заявою, встановленого статтею 1270 ЦК України.

З довідки виданої КП «Упраляюча компанія «Комфортний Стрий» від 22.05.2023 №522, вбачається, що ОСОБА_3 , проживав та був зареєстрований до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 по АДРЕСА_2 .

Слід зазначити, що позивачка, яка бажає прийняти спадщину після смерті спадкодавця повинна була подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини за законом після смерті свого батька не проживала постійно із ним, так як була зареєстрованою та постійно проживає за іншою адресою.

Встановлено, що позивачка протягом визначеного законом строку не подала заяву про прийняття спадщини за законом після смерті свого батька у нотаріальну контору.

Встановлено й те, що позивачка мала намір звернутися у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті свого батька у визначений законом строк, однак не змогла цього зробити в силу незадовільного стану свого здоров`я, пов`язаного з постійним лікуванням, а, у подальшому, з відсутністю коштів для можливості оформлення спадщини.

Норми права та роз`яснення, котрі застосовує суд при ухваленні даного рішення.

В силу ст. ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини, і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, які прийняли спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст. 1270 ЦК України встановлює строк для прийняття спадщини, який складає шість місяців і починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 вказаного Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Однак, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснюється у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання при визначенні особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Висновок суду за результатами розгляду справи.

Судом на підставі зібраних та перевірених у судовому засіданні письмових доказів у їх сукупності та взаємозв`язку встановлені поважні причини пропуску позивачкою визначеного законом строку для прийняття спадщини після смерті свого батька, оскільки такі безперечно свідчать про істотні труднощі позивачки як єдиної спадкоємиці на вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини після смерті свого батька.

Відтак, у поєднанні також з відсутністю інших спадкоємців після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , котрі прийняли спадщину, позовні вимоги його дочки ОСОБА_1 , про поновлення строку для подання заяви про прийняття такої спадщини підлягають до задоволення у повному обсязі. Зокрема, слід визначити позивачці додатковий строк тривалістю в три місяці для подання нею заяви у відповідну нотаріальну контору про прийняття спадщини за законом після смерті свого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Стрий Львівської області.

Щодо розподілу судових витрат у справі.

Розподіл судових витрат у справі, котрі полягають у сплаті позивачкою судового збору за пред`явлення позовної заяви до суду із вимогою немайнового характеру, слід здійснити у порядку, визначеному ст. 141 ЦПК України, та, з урахуванням відповідної позиції позиваки з цього приводу, слід залишити за останньою, тобто покласти на неї.

Доказів понесення учасниками справи інших судових витрат, пов`язаних з її розглядом, окрім як сплати судового збору за пред`явлення позовної заяви до суду, матеріали цієї справи не містять.

Керуючись ст. ст. 4-5, 12-13, 77-81, 89-90, 95, 141, 209-211, 247, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовні вимоги - задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю в три місяці з дати набрання даним рішенням суду законної сили, для подання заяви у відповідну нотаріальну контору про прийняття спадщини за законом після смерті свого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Стрий Львівської області.

Строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду. Однак, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається учасниками справи через Стрийський міськрайонний суд Львівської області.

Повне найменування сторін та інших учасників справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; зареєстроване та фактичне місце проживання фізичної особи: АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 .

Відповідач: Виконавчий комітет Стрийської міської ради Львівської області; місцезнаходження юридичної особи: 82400, Львівська область, м. Стрий, вул. Т. Шевченка буд. 71; код у Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 26256903.

Суддя Р. Т. Шрамко