Справа № 446/2432/18 Головуючий у 1 інстанції Костюк У.І.
Провадження № 22-з/811/168/24 Доповідач в 2-й інстанції Савуляк Р. В.
УХВАЛА

03 червня 2024 року суддя судової палати з розгляду цивільних справи Львівського апеляційного суду Савуляк Р.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М. від розгляду справи за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на рішення Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області від 02 грудня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди,-

в с т а н о в и в:

28 травня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Львівського апеляційного суду із заявою за вх. № 10890/24 про відвід колегії суддів в складі судді-доповідача Крайник Н.П., суддів Левика Я.А., Шандри М.М. від розгляду даної справи.

В обґрунтування вимог вищезгаданої заяви покликався на те, що визначення зазначеного складу суду для розгляду справи здійснено без дотримання порядку, встановленого законом, що є підставою для відводу колегії суддів.

Також вказує, що заміна складу суду, визначеного під час надходження справи для її апеляційного розгляду до суду апеляційної інстанції, в складі суддів Крайник Н.П., Ванівського О.М., Мельничук О.Я. відбулася через тривалий час після відкриття апеляційного провадження та була проведена з порушенням ч. 11 ст. 33 ЦПК України, згідно якої справа, розгляд якої розпочато колегією суддів, повинна бути розглянута цієї ж колегією суддів.

Стверджує, що повторний розподіл справи № 446/2432/18, проведений без використання автоматизованої системи документообігу суду, викликає у нього сумніви в законності таких дій суду та в об`єктивності та неупередженості колегії суддів в складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М. в розгляді даної справи.

Крім того, у заяві про відвід ОСОБА_1 зазначив про неодноразові відкладення колегією суддів розгляду справи за клопотанням представника відповідачів та неврахування його думки щодо доцільності задоволення таких клопотань, що, на його думку, порушує принцип рівності всіх учасників процесу щодо здійснення ними процесуальних прав та їх обов`язків. Зазначені дії колегії суддів призвели до виникнення у нього сумнівів щодо безсторонності суду у розгляді даної справи.

На думку заявника, наведені обставини викликають сумнів у об`єктивності та неупередженості колегії суддів у складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 31 травня 2024 року відвід, заявлений ОСОБА_1 колегії суддів в складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М., визнано необґрунтованим.

Вирішення питання про відвід колегії суддів передати на розгляд іншого судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, призначення якого провести в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід доходжу висновку про необхідність відводу колегії суддів в складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М. від розгляду справи з метою усунення сумнів у заявника в неупередженості або об`єктивності суддів, виходячи із наступних обставин.

Згідно ч. 1 статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 4 статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Встановлено, що згідно протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 19 січня 2022 року для розгляду справи за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на рішення Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області від 02 грудня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди визначено колегію суддів

Згідно з п. 19 розділу II Засад використання автоматизованої системи документообігу у Львівському апеляційному суді із змінами та доповненнями, внесеними рішеннями зборів суддів Львівського апеляційного суду, справа, розгляд якої здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів, до складу якої входить визначений автоматизованою системою суддя-доповідач.

Рішенням зборів суддів Львівського апеляційного суду від 07 липня 2022 року затверджено постійно діючу колегію судової палати з розгляду цивільних справ у складі суддів Шандри М. М., Крайник Н. П., Левика Я. А.

На підставі письмового розпорядження керівника апарату суду № 03.02 /734/22 від 12 грудня 2022 року проведено повторний автоматизований розподіл у справі № 446/2432/18 (провадження 22-ц/811/200/22) та визначено склад суду для розгляду вказаної справи колегію у складі судді: головуючого- судді Крайник Надії Петрівни, суддів Левика Ярослава Андрійовича та Ніткевич Андрія Васильовича.

Згідно протоколу розподілу справи між суддями в неавтоматичному режимі від 12 грудня 2022 року у зв`язку зі збоєм в автоматизованій системі документообігу суду та вибором судді, який не є членом постійно діючої колегії судової палати з розгляду цивільних справ, затвердженої рішенням загальних зборів суддів Львівського апеляційного суду від 07 липня 2022 року визначено склад суду для розгляду вказаної справи колегію у складі судді: головуючого- судді Крайник Надії Петрівни, суддів Левика Ярослава Андрійовича та Шандри Марти Миколаївни (постійно діюча колегія).

Частиною другою статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

За змістом суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь яких сумнівів у його безсторонності (див, серед іншого (inter alia), рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп.27,28 and 30; рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland) №33958/96, п.42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремі справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства») (Pullar v.United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п.38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

У контексті об`єктивного критерію окремо ЄСПЛ відзначає поведінку суддів, а саме необхідно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п.п.49,50,52 Рішення Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі Білуха проти України).

Разом з цим, докази, які б підтверджували необ`єктивність та упередженість колегії суддів в складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М. матеріали справи не містять.

В той же час, Європейський суд з прав людини у справі «Де Куббер проти Бельгії», рішення від 26 жовтня 1984 року, зробивши у п. 24 рішення посилання на справу «П`єрсак проти Бельгії», зазначив, що «навіть видимість може бути важливою», тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений.

Пунктом 28 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Газета Україна-центр» проти України» від 15 жовтня 2010 року зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява №33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII).

У пунктах 105, 106 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» зазначено, що у деяких випадках, коли може бути важко забезпечити докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді, вимога об`єктивної безсторонності забезпечує ще одну важливу гарантію («Пулар проти Сполученого Королівства», 10 червня 1996 року §32, Звіти 1996- ІІІ).

У зв`язку з цим, навіть отримане враження щодо безсторонності судді має важливе значення, бо, іншими словами, «правосуддя повинно не лише здійснюватися; але й виглядати таким, що здійснюється». На кону стоїть довіра, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти громадськості («Де Куббер проти Бельгії», 26 жовтня 1984 року, §26, Серія А, №86).

Суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і сторонам у процесі довіру («Пєрсак проти Бельгії», 01.10.1982 року, «Ветштайн проти Швейцарії», «Паскал проти України», 15.12.2011 року та інші).

Згідно з роз`ясненнями ЄСПЛ у справах «Мікаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії», в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому кожен суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

Пунктом 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, встановлено, що суддя заявляє самовідвід від участі у розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення по справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Отже, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів, що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Аналогічне правило має розповсюджуватись і на розгляд питання щодо відводу.

Враховуючи наведене, вважаю, що викладені ОСОБА_1 підстави для відводу колегії суддів в складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М. не свідчать про існування обставин, що викликають сумнів в її неупередженості або об`єктивності, однак з метою уникнення будь яких сумнівів та об`єктивних побоювань у заявника щодо об`єктивності вказаної колегії суддів під час розгляду даної справи, вважаю за можливе задовольнити заявлений відвід.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М. задовольнити.

Відвести колегію суддів в складі суддів Крайник Н.П., Левика Я.А., Шандри М.М. від розгляду справи за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на рішення Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області від 02 грудня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди.

Передати справу для заміни відведеної колегії суддів в порядку ст. 33 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Львівського

апеляційного суду Савуляк Р.В.