Провадження № 6/638/101/24
УХВАЛА

Іменем України

14 лютого 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Шишкіна О.В.,

за участю секетаря ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву адвоката Стеця М.Л., який діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про заміну сторони по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення суми за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки,

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебувала указана цивільна справа.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.01.2016 задоволені позовні вимоги ОСОБА_2 . Звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме на нежитлові приміщення цокольного поверху №1а, 2а, 4а, 5а, 6а, 7а, VII а загальною площею 79,1 кв.м. в житловому будинку АДРЕСА_1 шляхом визнання за ОСОБА_5 права продатиїх будь-якій особі-покупцеві у порядку, встановленому ст. 38 ЗУ «Про іпотеку», з наданням всіх повноважень продавця (в тому числі: отримання дублікатів правовстановлюючих документів на предмет іпотеки в органах нотаріату та місцевого самоврядування, виготовлення технічної документації, здійснення будь-яких платежів за продавця, отримання будь-яких інших документів, необхідних для укладення договору купівлі-продажу) за ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна на час його продажу. За рахунок коштів, отриманих від реалізації нерухомого майна, ухвалено задовольнити вимоги ОСОБА_2 за договором позики від 29.08.2012 в межах суми заборгованості, яка складає 841 254, 42 грн. З метою збереження предмету іпотеки до його реалізації ухвалено передати ОСОБА_6 в управління нежитлові приміщення цокольного поверху №1а, 2а, 4а, 5а, 6а, 7а, VIIа загальною площею 79,1 кв.м. в житловому будинку АДРЕСА_1 на період до їх реалізації з наданням права обладнання предмету іпотеки новими охоронними пристроями, вільного доступу до нерухомого майна, заміни замків, а також укладання договорів на охорону зі спеціалізованими підприємствами, укладання договорів оренди предмету іпотеки з правом отримання орендної плати. Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3 897,60 грн. та витрати на оплату судової експертизи в розмірі 4620 грн.

Апеляційним судом Харківської області від 14.04.2016 вирішено змінити рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.01.2016, доповнивши його резолютивну частину наступним змістом: «Встановити початкову ціну предмета іпотеки - нежитлових приміщень цокольного поверху №1а, 2а, 4а, 5а, 6а, 7а, VIIа загальною площею 79,1 кв.м. в житловому будинку АДРЕСА_1 для їх подальшої реалізації на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності. Зобов`язати ОСОБА_2 спрямувати доходи, отримані в результаті управління предметом іпотеки- нежитловими приміщеннями цокольного поверху №1а, 2а, 4а, 5а, 6а, 7а, VIIа загальною площею 79,1 кв.м. в житловому будинку АДРЕСА_1 на задоволення забезпечених іпотекою його вимог за договором позики від 29.08.2012 року в межах суми заборгованості 841524,42 грн.». В іншій частині рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.01.2016 залишено без змін.

12.02.2020 представник ОСОБА_7 та ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про заміну сторони на стадії виконання рішення.

В обґрунтування заяви адвокат зазначив, що підставою звернення до суду є невиконання ОСОБА_4 зобов`язань, що випливають з договору позики № 255 від 29 серпня 2012 року та договору іпотеки № 256 від 29 серпня 2012 року, відповідно, посвідчених приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, Лозюком О.А. Відповідач ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. За місцем відкриття спадщини Десятою Харківською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу №386/2017.

15.08.2017 року позивач ОСОБА_8 звернувся до Десятої Харківської державної нотаріальної контори з кредиторською вимогою до спадкоємців ОСОБА_4 у т. ч. і на суму, стягнуту за вищевказаним судовим рішенням. Спадкоємцями померлого є його син ОСОБА_9 , який проживав на час смерті разом із спадкодавцем та у встановлений законом строк не заявив про відмову від спадщини, та його дружина - ОСОБА_10 , яка звернулася до 10-ї ХДНК із заявою про прийняття спадщини.

Заявник вказує, що наразі стоїть питання про заміну боржника (відповідача у справі за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки) з ОСОБА_4 на його спадкоємців ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , оскільки спадкоємці відповідача на сьогодні не отримали свідоцтва на право на спадщину в т.ч. і на іпотечне майно, що унеможливлює реалізацію позивачем своїх прав як стягувача за судовим рішенням та кредитора й іпотекодержателя за договорами позики та іпотеки, що викликає необхідність у заміні сторони відповідача, який помер, на його правонаступників - спадкоємців, які прийняли спадщину, але зволікають з оформленням права власності на нерухоме майно.

Також заявник зазначає, що відповідно до договорів про відступлення права вимоги № 4034 від 11 жовтня 2019 року та № 4035 від 11 жовтня 2019 року посвідчених приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С.Ю., ОСОБА_11 передав усі належні йому права й обов`язки за договором позики № 255 від 29 серпня 2012 року та договором іпотеки № 256 від 29 серпня 2012 року, відповідно, посвідчених приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, ОСОБА_12 ОСОБА_3 .

У судове засідання учасники судового провадження не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали заяви, цивільної справи №638/20898/14-ц та витребуваної судом від Десятої Харківської державної нотаріальної контори спадкової справи №386/2017, суд дійшов висновку, що подана заява відповідає наявним у сторін правовідносинам, підтверджена належними та допустимими доказами.

Ухвалою суду від 18.05.2020 року було витребувано з Десятої Харківської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №386/2017, відкритої після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Із матеріалів вказаної спадкової справи вбачається, що вона містить заяву про прийняття спадщини від імені ОСОБА_10 , заяву про видачу свідоцтва на право на частку у спільному майні подружжя від імені ОСОБА_10 , а також відомості щодо спільного проживання ОСОБА_9 та ОСОБА_4 станом на день його смерті.

Рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 25.02.2021 року по справі №638/15054/19 (с.Шишкін В.О.), яке набуло чинності, позовні вимоги ОСОБА_10 задоволені, скасовано постанову державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Кривенець А.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.07.2019 року №1975/386/2017 та зобов`язано нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Кривенець А.А. повторно вирішити питання щодо видачі ОСОБА_10 свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя, а саме на частку нежитлових приміщень цокольного поверху №1а, 2а, 4а, 5а, 6а, 7а, VIIа загальною площею 79,1 кв.м. в житловому будинку літ. «А-5-7» у АДРЕСА_2 , а також свідоцтва про право на спадщину щодо частки вказаних нежитлових приміщень. 15.07.2021 року ОСОБА_8 , як іпотекодержатель спірних приміщень, надав нотаріусу згоду на видачу ОСОБА_10 свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя.

Таким чином, на сьогодні, ОСОБА_10 є власником 1/2 частки спірного майна (як одна з подружжя), 1/4 частки спірного майна як спадкоємиця ОСОБА_4 , а ОСОБА_9 є власником 1/4 частки спірного майна як спадкоємець ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 129, 129-1 Конституції України, ч. 3 ст. 2 ЦПК України одним з основних засад (принципів) судочинства є обов`язковість судового рішення. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Порядок прийняття спадщини, яка відкрилася після 1 січня 2004 року, визначений главою 87 ЦК України.

Згідно з нормою статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права й обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за винятком прав і обов`язків, зазначених у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 цього Кодексу).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статті 1269 ЦК України.

Так, згідно із частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Спадщина належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Пунктом 1 частини 1 статті 512 ЦК України передбачається можливість заміни кредитора у зобов`язанні внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги), що являє собою договірну передачу зобов`язальних вимог первісного кредитора новому кредиторові.

Згідно ст. 514 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Зі змісту 512, 513 ЦК України вбачається, що зміна кредитора у зобов`язанні здійснюється шляхом оформлення між первісним кредитором та новим кредитором відповідного договору в тій же самій формі, що і угода, за якою права відступаються. При цьому боржник не приймає ніякої участі в підписанні договору про відступлення та не є його стороною. У відповідності до ч. 1 ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом.

Таким чином, дослідивши надані заявником письмові докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для заміни стягувача (позивача) у вказаній справі на його правонаступника та заміни боржника (відповідача у справі) на його спадкоємців, а тому вимоги про заміну сторін у цивільній справі №638/20898/14-ц є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 442 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву представник ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адвоката Стеця Максима Леонідовича про заміну сторони на стадії виконання рішення - задовольнити.

Замінити стягувача (позивача) у справі №638/20898/14-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки з ОСОБА_13 , РНОКПП НОМЕР_1 , на ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Замінити боржника (відповідача у справі №638/20898/14-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу за договором позики та звернення стягнення на предмет іпотеки з ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , на ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_4 , та ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Шишкін О.В.