Провадження № 2/752/7828/24
У Х В А Л А

28 жовтня 2024 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 , в інтерсах якого діє адвокат Мельник Тетяна Олександрівна, до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу про визнання недійсним договору дарування будинку та договору дарування земельної ділянки, що підписані під впливом тяжких обставин на вкрай невигідних умовах, -

ВСТАНОВИВ:

до Голосіївського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтерсах якого діє адвокат Мельник Тетяна Олександрівна, до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу про визнання недійсним договору дарування будинку та договору дарування земельної ділянки, що підписані під впливом тяжких обставин на вкрай невигідних умовах.

Як видно зі змісту зазначеної вище позовної заяви вона подана без додержання правил, викладених у ч.4 ст.177 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додаються оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві позовні вимоги майнового характеру, а саме: 1) визнати недійсним договір дарування житлового будинку, який зареєстрований в реєстрі за №1330, та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трейтяк Іриною Валеріївною 29.12.2021 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; 2) визнати недійсним договір дарування земельної ділянки, який зареєстрований в реєстрі за №1329, та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трейтяк Іриною Валеріївною 29.12.2021 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позову майнового характеру судовий збір сплачується за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При розрахунку ставки судового збору необхідно враховувати прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01.01.2024 року.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 року, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2024 року встановлено у розмірі 3028, 00 грн.

При цьому, дослідивши матеріали справи №752/22839/24, суддею встановлено, що позивач сплатив судовий збір у сумі 1 211 грн. 20 коп., що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки # 0.0..1 від 07.10.2024 року.

Щодо сплати судового збору за дві позовні вимогу майнового характеру вважаю за необхідне зазначити, що згідно ст.83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Так, всупереч вимогам п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява про визнання недійсними договору дарування будинку та договору дарування земельної ділянки не містить зазначення ціни позову.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості

При цьому вважаю за необхідне звернути увагу позивача на те, що суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 176, пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача, тягар доказування вартості майна несе саме позивач.

Однак, позивач в порушення вимог п.3 та п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України не зазначив у позовній заяві ціни позову, а також не надав доказів вартості майна, щодо договорів дарування якого заявлено позов, із якої необхідно визначити ціну позову та сплатити судовий збір. Позивач має підтвердити відповідність сплати судового збору належними доказами (позовна заява з визначеною ціною позову, докази про вартість майна (будинку та земельної ділянки), договори дарування якого позивач просить визнати недійсними або інші належні докази).

Враховуючи викладене вище, позивач має зазначити вартість майна (будинку та земельної ділянки) на момент звернення до суду з заявленим позовом; надати докази на підтвердження вартості даного майна; зазначити ціну позову, з якої з урахуванням вимог закону «Про судовий збір» слід визначити розмір судового збору, який підлягає доплаті за заявлені вимоги майнового характеру.

Крім того, як видно зі змісту позовної заяви, подана без додержання правил, викладених у ч.5 ст.177 ЦПК України, згідно якої позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 1 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Нормою ч. 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів, станом на момент подання позивачем позовної заяви, визначений п. 5.26 Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», відповідно до якого відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08 травня 2019 року у справі №160/7887/18.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 11.07.2018 у справі №904/8549/17, від 27 вересня 2021 року №5026/886/2012, незасвідчені копії документів визнаються недопустимими доказами.

З поданої ОСОБА_1 , в інтерсах якого діє адвокат Мельник Тетяна Олександрівна, позовної заяви вбачається, що додані до неї документи є незасвідченими.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання належним чином засвідчених копій документів, які є додатками до позовної заяви.

Також, позивачем не виконана норма, передбачена п.10 ч.3 ст. 175 ЦПК України, відповідно до якої позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. На виконання вказаної норми позивачу необхідно зазначити, дану інформацію

Відповідно до правил ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позову без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений суддею, заява буде вважатись неподаною та буде повернута останньому.

Враховуючи наведене, у відповідності до ст.ст. 175,185 ЦПК України, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.177, 185, 258 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 , в інтерсах якого діє адвокат Мельник Тетяна Олександрівна, до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу про визнання недійсним договору дарування будинку та договору дарування земельної ділянки, що підписані під впливом тяжких обставин на вкрай невигідних умовах - залишити без руху, наддавши позивачу строк для усунення виявлених недоліків, протягом семи днів з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали для виконання надіслати позивачу - ОСОБА_1 , для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.Г. Плахотнюк