Провадження № 2/357/5034/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А.Ю., при секретарі Козубенко Я.С.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2024 ОСОБА_1 (сторона № 1) та ОСОБА_2 (сторона № 2) звернулись до суду до суду з позовною заявою.

Справа (позов) зареєстрована канцелярією суду в порядку позовного провадження.

З урахуванням позовної заяви про зменшення позовних вимог сторони просять розірвати шлюб, зареєстрований 12.11.2012 Ропотуською сільською радою Уманського району Черкаської області. Також висловлено прохання «беру дівоче прізвище « ОСОБА_1 ».

В обґрунтування позову вказано, що з 05.11.2012 сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, мають чотирьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Вказано, що шлюб фактично припинив своє існування через втрату почуття любові один до одного, невідповідність характерів, наявність різних поглядів на життя та відсутність взаєморозуміння. Сторони спільного господарства не ведуть. Подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю.

23.09.2024 ухвалою судді позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

01.10.2024 через канцелярію суду надійшла позовна заява про зменшення позовних вимог.

04.10.2024 ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у відкритому судовому засіданні 05.11.2024.

28.10.2024 та повторно 05.11.2024 від ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, просить після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ».

05.11.2024 через канцелярію суду від ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі, судові витрати залишає за собою, просить суд змінити прізвище відповідача « ОСОБА_1 » на дошлюбне « ОСОБА_1 ».

В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

З 05.11.2012 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у шлюбі, який зареєстровано Ропотуською сільською радою Уманського району Черкаської області, актовий запис № 3, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Під час реєстрації шлюбу ОСОБА_1 змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».

Від шлюбу сторони мають спільних неповнолітніх дітей: доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що вбачається з копій свідоцтв про народження дітей: серії НОМЕР_2 , серії НОМЕР_3 , серії НОМЕР_4 , серії НОМЕР_5 .

В матеріалах справи міститься довідка виконавчого комітету Узинської міської ради № 11-14-2050 від 05.09.2024 про реєстрацію ОСОБА_2 разом з дітьми за адресою: АДРЕСА_1 , та договір між батьками щодо здійснення батьківських прав та визначення місця проживання дітей від 04.09.2024.

При вирішенні справи, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу (СК) України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В силу положень ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права і обов`язки.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

У даній справі суд враховує, що з позовом про розірвання шлюбу сторони звернулись у вересні 2024 року та підтримала позов в заявах від 05.11.2024.

Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (ст. 113 СК України).

З огляду на положення вказаної норми, суд вважає за можливе після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 шлюбне прізвище « ОСОБА_1 », при цьому заперечення ОСОБА_2 в цій частині судом відхиляються, адже це диспозитивне право іншої сторони згідно з вказаною вище правовою нормою.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 206, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 05.11.2012 Ропотуською сільською радою Уманського району Черкаської області, актовий запис № 3 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_1 ».

Сторони у справі:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його підписання (складення). Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя А. Ю. Цуранов