У Х В А Л А

Іменем України

26 вересня 2024 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

Заявниця ОСОБА_1 , заінтересована особа: Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) звернулась до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 317 ЦПК України, заява про встановлення факту народження особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана батьками, родичами, їхніми представниками або іншими законними представниками дитини до будь-якого суду за межами такої території України незалежно від місця проживання заявника.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Вивчивши матеріали поданої заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно вимог заяви, заявниця просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт смерті солдата військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час безпосередньої участі у бойових діях та забезпечення здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії РФ, неподалік села Покровське, Бахмутського р-ну, Донецької області.

Разом з тим, як вбачається із матеріалів поданої заяви, заявницею не було залучено до участі у справі Міністерство оборони України та ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також не визначено їх відповідне процесуальне становище.

Крім того, заявницею не зазначено інформацію щодо наявності чи відсутності інших близьких родичів у померлого, які можуть бути претендентами на спадкове майно.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вказане, заявниці необхідно усунути недоліки заяви, а саме залучити до участі у справі Міністерство оборони України та ІНФОРМАЦІЯ_3 , визначити їх відповідне процесуальне становище, зазначити інформацію про наявність чи відсутність інших близьких родичів померлої особи, за наявності яких залучити їх до участі у справі та визначити їх процесуальне становище та надати суду оновлену заяву з визначеним колом учасників у кількості, відповідній визначеним учасникам справи.

Залишення заяви без руху з вказаних підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Враховуючи наведене, на підставі ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Надати заявниці строк для усунення недоліків терміном у десять днів з моменту отримання копії ухвали суду. У спосіб на виконання даної ухвали суду заявнику подати відповідну заяву через канцелярію суду, або направити засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: