Справа №638/9844/21
Провадження № 2/638/3699/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Цвіри Д. М.

за участю секретаря судового засідання Пухно М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові клопотання представника позивача про прийняття уточненої позовної заяви у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення заборгованості з оплати послуг з теплопостачання, з урахуванням індексу інфляції, та трьох процентів річних від простроченої суми,-

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення заборгованості з оплати послуг з теплопостачання, з урахуванням індексу інфляції, та трьох процентів річних від простроченої суми.

17 вересня 2024 року представником позивача подано уточнену позовну заяву, в якій просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 заборгованість за послуги з теплопостачання, яка утворилася за адресою: АДРЕСА_1 в розмірі 138451 грн. 13 коп. 010.01.2017 року по 31.05.2021 року, 8930 грн. 82 коп.- інфляційні витрати, 3444 грн. 66 коп.- 3% річних, судовий збір 2270 грн. на користь КП «Харківські теплові мережі».

Представник позивача у судове засідання не з`явилась, про причини неявки не повідомила, про час та місце судового засідання повідомлялась своєчасно та належним чином.

Відповідач ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву по розгляд справи за її відсутності.

Інші відповідачі у судове засідання не з`явились, про причини неявки не повідомили, про час та місце судового засідання повідомлялись своєчасно та належним чином.

Суд, вивчивши подану уточнену позовну заяву, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалась згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Так, відповідно до вимог частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Підпунктами 1, 2 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що окрім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а також вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною третьою статті 49 ЦПК України передбачено, що позивач до закінчення підготовчого засідання має право змінити предмет або підстави позов шляхом подання письмової заяви.

При цьому варто зауважити, що Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено право позивача на подання до суду уточнень до позовної заяви.

Якщо такі додаткові позовні вимоги зв`язані з раніше заявленими позовними вимогами підставою виникнення або поданими доказами, то їх може бути пред`явлено з дотриманням, зокрема, приписів пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (частина третя статті 49 ЦПК України).

Верховний Суд у постанові від 03 серпня 2020 року по справі №911/2139/19 зазначає, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01 листопада 2021 року по справі №405/3360/17 також зазначав, що Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову.

Як визначено статтею 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права приймати до свого розгляду заяви, що подані учасниками справи з порушенням встановлених законом строків та порядку їх подачі, а також приймати до свого розгляду заяви, право на подачу яких не передбачено цивільним процесуальним законодавством.

Відповідно до частини п`ятої статті 49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Системний аналіз наведених норм права свідчить, що саме позивачу належить право визначення кола відповідачів, до яких заявлені позовні вимоги, підстав та предмету спору, визначення обсягу заявлених вимог, способу їх обґрунтування та обрання способу захисту права. Отже суд вважає, що не зазначення у статті 49 ЦПК про можливість подати заяву, яка б носила назву саме «уточнення позовних вимог» не свідчить про відсутність такого права у позивача.

Разом з цим, представник позивача подала заяву про уточнення позовних вимог без підтвердження направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Крім того, зі змісту поданої уточненої позовної заяви не вбачається зменшення розміру позовних вимог у зв`язку зі зміною кола відповідачів у справі.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття уточненої позовної заяви, оскільки цивільним процесуальним законодавством не передбачено звернення із заявою про уточнення позовних вимог, в той же час за відсутності належним чином оформленої заяви про збільшення (зменшення) позовних вимог та/або зміну підстав (предмету позову) неможливо з`ясувати позицію позивача щодо заявлених позовних вимог, що викладені в уточненій заяві.

Керуючись ст.ст. 13, 43, 49, 175, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Відмовити у прийнятті уточненої позовної заяви Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про стягнення заборгованості з оплати послуг з теплопостачання, з урахуванням індексу інфляції, та трьох процентів річних від простроченої суми.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua).

Суддя Д.М. Цвіра