Р. С. З. № 17
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

31 жовтня 2024 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 , заінтересованої особи: Ржищівської міської ради Київської області про встановлення факту родинних відносин та факту постійного проживання однією сім`єю разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся в суд із заявою до заінтересованої особи про встановлення факту родинних відносин та факту постійного проживання однією сім`єю разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Півці Обухівського району Київської області у віці 82 років померла заявника двоюрідна сестра по матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 02.12.2021 року складено відповідний актовий запис №241, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 02.12.2021 року Ржищівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 на час смерті було в АДРЕСА_1 ), що підтверджується інформацією, наведеною у довідці Півецького старостинського округу Ржищівської міської територіальної громади Київської області від 21.04.2023 року №14/06-02-04-48.

Даною довідкою повідомляється, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець села Півці Обухівського району (Кагарлицького) Київської області, з квітня 2021 року фактично проживав зі своєю двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в АДРЕСА_2 в її будинку до дня її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 так як вона постійно хворіла та потребувала догляду та постійної допомоги, опікувався нею, допомагав вести домашнє господарство. Після смерті здійснив поховання та справив всі поминальні обрядові обіди.

Також, довідка виконавчого комітету Маньківської селищної ради села Подібна від 20.04.2023 року №144 інформує та підтверджує, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за наявною інформацією з квітня місяця 2021 року не проживав фактично за місцем своєї реєстрації в АДРЕСА_3 , а фактично проживав постійно однією сім`єю зі своєю двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аж до її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Півці Обухівського району Київської області, в її будинку по АДРЕСА_2 , в тому числі і станом на день її смерті.

Тобто, він постійно проживав на час смерті з двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , після її смерті здійснив поховання, справив всі поминальні ритуальні обрядові обіди, зареєстрував факт смерті покійної в органі ДРАЦС, отримав всі відповідні реєстраційні документи на вказані вчинені дії, всі її документи знаходяться у нього.

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке потрібно оформити в нотаріальному порядку у спадщину, в тому числі земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,7416 га., розташована на території Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області. Право на майно посвідчене державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯА №470764 від 01.07.2005 року.

При цьому слід зазначити, що саме незадовго після смерті сестри розпочалось повномасштабне вторгнення росії на територію нашої Держави із веденням бойових дій, що фактично унеможливило оформлення спадщини.

Після певної стабілізації складної ситуації, що склалась внаслідок воєнного стану, він зайнявся оформленням спадщини, однак при цьому виявились обставини, які не дають змоги звернутись до нотаріуса з необхідним підтвердженням родинних відносин та підтвердженням фактичного прийняття спадщини, що у свою чергу змушує звертатись до суду з даною заявою про встановлення юридичного факту в порядку самозвернення, після чого він зможе надати повне підтвердження вказаних фактів для оформлення спадщини в нотаріальному порядку.

У відповідності до п. 4.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин та факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю.

Однак, при перегляді та аналізі наявних документів виявлено відсутність повного документального підтвердження того, що покійна доводилась заявнику двоюрідною сестрою.

Так, оскільки покійна доводилась йому двоюрідною сестрою по його та по її матері, він має надати нотаріусу відповідні свідоцтва про народження, про укладення шлюбу матерів. Заявника мати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка села Півці Кагарлицького району Київської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_5 в селі Півці Кагарлицького району Київської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим повторно 27.09.2024 року Маньківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження за №8 від 27.09.2024 року підтверджує, що його мати ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_6 в с. Півці, батьком вказаний ОСОБА_5 , матір`ю вказана ОСОБА_6 . Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу за №8 від 27.09.2024 року підтверджує, що заявника мати ОСОБА_4 одружилась ІНФОРМАЦІЯ_7 з ОСОБА_7 , після одруження їй присвоєно прізвище « ОСОБА_8 ».

В той же час, відповідних документів щодо народження та одруження його тітки - матері ОСОБА_2 , немає, серед речей, що залишились після смерті сестри такі документи відсутні.

Так, в наявності є посвідка про народження покійної сестри № НОМЕР_3 , видана Півецькою сільрадою Ржищівського району Київської області, у якому повне ім`я сестри з вказанням дошлюбного прізвища вказано як ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , при цьому інші ідентифікаційні дані (імена, по батькові батьків) є фактично нечитабельні очевидно внаслідок давності документа. Також, згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , виданого повторно 08.06.1994 року, повне ім`я сестри вказано ОСОБА_10 , дата народження вказана «минуло ІНФОРМАЦІЯ_8 », місце народження вказано с. Пивці Кагарлицького району Київської області. Згідно наявної довідки ІНФОРМАЦІЯ_9 від 17.10.1990 року №4/2/922, виданої ОСОБА_11 (матері ОСОБА_2 ), повідомляється, що ОСОБА_12 (батько ОСОБА_2 ), перебуваючи на фронті Великої Вітчизняної війни 1941-1945 р.р., зник безвісти. Наявне свідоцтво про право на спадщину за законом, видане Ржищівською державною нотаріальною конторою Київської області 23.02.2001 року у спадковій справі №130, підтверджує, що ОСОБА_2 , жителька села Півці Кагарлицького району Київської області, є дочкою - спадкоємицею ОСОБА_11 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_10 . Свідоцтва про народження матері ОСОБА_2 , яка доводилась рідною сестрою його матері ОСОБА_3 , - немає. Викладене свідчить про розбіжності та проблематичність у підтвердженні родинних відносин, у зв`язку з чим йому потрібне документальне підтвердження родинних відносин з покійною.

За таких обставин, з метою отримання документальних підтверджень родинних відносин та внесення відповідних змін до актових записів, заявник звернувся з письмовою заявою до Маньківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Своєю заявою повідомив про наявність вищевказаних обставин відсутності повного документального підтвердження родинних відносин та звернувся з проханням повідомити чи можливим є за таких обставин внести зміни у актові записи та/чи отримати відповідні актові записи чи інші документи для підтвердження родинних відносин з двоюрідною сестрою по матері - ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Півці Кагарлицького району Київської області з метою відновлення втрачених фактично юридичною силою документів.

Листом Маньківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 24.10.2024 року №161/32.7-05-04 у відповідь на звернення повідомлено, що наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року №52/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18 жовтня 2000 року за №719/4940 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 року №3307/5), затверджено Правила державної реєстрації актів цивільного стану в Україні.

У відповідності до п. 9 розділу І Правил, працівники органів державної реєстрації актів цивільного стану зобов`язані додержуватись таємниці державної реєстрації актів цивільного стану. За рішенням суду фізична особа має право на ознайомлення з конфіденційною інформацією в актових записах цивільного стану про інших осіб, якщо це необхідно для реалізації та захисту прав та законних інтересів.

Повторна видача свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану, а також видача витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян здійснюються відділами державної реєстрації актів цивільного стану при підтвердженні права особи на отримання даних документів та, в окремих випадках, родинних відносин між заявником та особою, щодо якої складено актовий запис цивільного стану.

Відповідно до вимог п. 1.14 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року №96/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання щодо померлих проводяться за заявами осіб, які входять до кола спадкоємців за законом або заповітом, згідно з чинним законодавством України.

Повідомлено, що за наданими документами відсутнє підтвердження родинних відносин та відповідно прав кола спадкоємців, тому не вбачається можливим надання документів та відновити формально втрачені юридичною силою документи, оскільки з наданих та наявних документів вбачається, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Півці Кагарлицького району Київської області, у посвідці про народження № НОМЕР_3 , яка видана Півецькою сільрадою Ржищівського району Київської області, повне ім`я особи вказано як ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , при цьому інші ідентифікаційні дані (імена, по батькові батьків) є фактично нечитабельні, без вказання інших повних ідентифікаційних даних особи, що загалом не дає змоги ідентифікувати коло спадкоємців, інші документи, які б підтверджували родинні відносини, не надані та відсутні.

На підставі викладеного, рекомендовано звернутись до суду для підтвердження відповідних юридичних фактів, процедура встановлення яких передбачена Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в порядку окремого провадження відповідно до ст. ст. 293, 315 ЦПК України, оскільки за наявними документами внести відповідні зміни у актові записи після смерті при поданні відповідних заяв не вбачається можливості.

По суті, вказаний лист відділу ДРАЦС є довідкою про неможливість відновлення втрачених документів у відповідності до приписів ч. 2 ст. 318 ЦПК України.

Також ці обставини є свідченням наявності факту, що підлягає встановленню в порядку окремого провадження у зв`язку з відсутністю можливості його встановлення в позасудовому порядку. У свою чергу, встановлення даного факту потрібно як для можливості подальшого оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, так і для та оформлення інших юридично значимих дій. При цьому, така процедура подальшого оформлення передбачена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за №282/20595.

Разом з тим, за наявними обставинами є необхідність підтвердження факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Так, у відповідності до п. 3.19 глави 10 розділу ІІ Порядку, спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до п. 3.20 глави 10 розділу ІІ Порядку, у разі відсутності у паспорті такого спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання доказом постійного проживання із спадкодавцем може бути: довідка органу реєстрації місця проживання про те, що місце проживання спадкоємця на день смерті спадкодавця було зареєстровано за однією адресою зі спадкодавцем.

Оскільки така відмітка відсутня, а за наявною відміткою в паспорті заявника, його місце проживання зареєстроване за іншою адресою ніж місце проживання спадкодавця, виключається можливість підтвердження нотаріусу факту постійного проживання із спадкодавцем на час смерті (відкриття спадщини), що у свою чергу викликає необхідність підтвердження факту постійного проживання в порядку окремого провадження.

Таким чином, на даному етапі оформлення спадщини у заявника - спадкоємця відсутня можливість звернення задля нотаріального оформлення спадкових прав, оскільки відсутнє підтвердження постійного проживання зі спадкодавцем на час смерті та факту родинних відносин, і в даному випадку цей факт можливо підтвердити рішенням суду, у зв`язку з чим вимушений звертатись до суду з даною заявою.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Щодо встановлення факту прийняття спадщини, то, враховуючи положення статей 1268, 1269 ЦК України, мова може йти лише про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо спадкові правовідносин виникли після набрання чинності ЦК України (після 1 січня 2004 року).

Наявні документи та фактичні дані в сукупності підтверджують як факт родинних відносин, так і факт того, що заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з квітня місця 2021 року фактично постійно проживав постійно однією сім`єю зі своєю двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аж до її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Півці Обухівського (колишнього Кагарлицького) району Київської області, в її будинку по АДРЕСА_2 .

Факт спільного постійного проживання заявника із спадкодавцем підтверджується наявністю володіння усіма документами та речами покійної, інформацією, наведеною у довідці Півецького старостинського округу Ржищівської міської ради Київської області від 21.04.2023 року №14/06-02-04-48, у довідці виконавчого комітету Маньківської селищної ради села Подібна від 20.04.2023 року №144, а також письмовими заявами жителів села Півці, Обухівського району, Київської області ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , справжність підписів на яких засвідчено в нотаріальному порядку уповноваженою посадовою особою органу місцевого самоврядування.

Даними заявами підтверджується, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка та жителька села Півці Обухівського (колишнього Кагарлицького) району Київської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Півці Обухівського (колишнього Кагарлицького) району Київської області, дійсно доводилась двоюрідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцю села Півці Обухівського (колишнього Кагарлицького) району Київської області, жителю АДРЕСА_3 . Також підтверджується, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з квітня місця 2021 року фактично постійно проживав постійно однією сім`єю із його двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аж до її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Півці Обухівського (колишнього Кагарлицького) району Київської області, в її будинку по АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 доглядав за його двоюрідною сестрою ОСОБА_2 до її смерті, проживаючи фактично постійно разом, вели спільне господарство, оскільки та постійно хворіла та за станом здоров`я потребувала догляду і допомоги, опікувався нею постійно, та здійснив її поховання, справив поминальні обрядові обіди.

У зв`язку з відсутністю можливості внесення змін у актові записи та отримання підтвердження родинних відносин з покійною у відділі державної реєстрації актів цивільного стану та відсутності офіційного підтвердження постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вимушений звертатись до суду з даною заявою про встановлення цих фактів, які встановлюються в судовому порядку в порядку окремого провадження.

Іншим шляхом підтвердити даний факт немає можливості, що змушує звернутися до суду за його встановленням. Спір про право відсутній.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1198/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересованої особи: Ржищівської міської ради Київської області про встановлення факту родинних відносин та факту постійного проживання однією сім`єю разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Розгляд справи провести в порядку загального провадження в судовому засіданні.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 12 листопада 2024 року о 8 годині 40 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, с-ще. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Заінтересованим особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії заяви та доданих до неї документів.

Заінтересованим особам для надання суду пояснень щодо заяви та доказів встановити строк до 12 листопада 2024 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях заінтересованої особи щодо заяви заінтересована особа викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти заяви. Пояснення заінтересованої особи підписуються нею або її представником.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення заінтересованих осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на заяву - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський