УХВАЛА

24 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 369/10017/22

провадження № 61-10303св24

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.,

розглянув заяву ОСОБА_1 про вступ представника у справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за договором на утримання дитини, стягнення заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини та матері дитини, часткове розірвання договору про визначення місця проживання дитини та про участь того з батьків хто буде проживати окремо у забезпеченні умов життя та утримання дитини, а також про здійснення ним права на особисте виховання дитини від 28 липня 2021 року, стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та її матері,

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2024 року ОСОБА_3 , який діє від імені ОСОБА_2 , засобами поштового зв`язку направив на адресу Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Кропивницького апеляційного суду від 04 червня 2024 року у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 27 серпня 2024 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 04 червня 2024 року у вказаній справі.

23 вересня 2024 року Стецик О. П. , яка вказує, що діє від імені ОСОБА_1 , через систему «Електронний суд» направив до Верховного Суду заяву про вступ у справу представника.

Подана заява підлягає поверненню з огляду на таке.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У частині четвертій статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини другої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Пунктом 2 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), передбачено, що ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

У пункті 9 Положення зазначено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта (пункт 11 Положення).

Пунктом 12 Положення визначено перелік реквізитів, які має містити ордер. Це, зокрема, такі реквізити:

12.10. Підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»);

12.11. Підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»);

12.12. Підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням.

Під час дії воєнного стану на території України реквізити, передбачені цим підпунктом, можуть оформлятись у відповідності до пункту 10 цього Положення.

Водночас, як передбачено Інструкцією користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС, затвердженою наказом державного підприємства «Центр судових сервісів» від 22 серпня 2021 року № 74-ОД (далі - Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката (розділ 8 цієї Інструкції) мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів у справі та загальний ордер (без зазначення номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду.

Електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Обсяг певних повноважень та їх межі виникають у представника згідно з паперовим ордером, якому має відповідати й електронний ордер, сформований в підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи.

Як вбачається з матеріалів касаційного провадження, до заяви про додано ордер, виданий адвокатом Стецик О. П., який сформований у системі «Електронний суд».

Проте, зазначення в електронному ордері, сформованому через систему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво.

Отже, сам по собі ордер, сформований в системі «Електронний суд» не підтверджує повноваження адвоката на представлення інтересів особи у Верховному Суді, оскільки такий ордер не містить реквізити, передбачені Положенням.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалах від 29 грудня 2021 року у справі № 140/17547/20 (провадження № К/9901/45105/21) та від 12 січня 2022 року у справі № 640/25017/19 (провадження № К/9901/47803/21), від 04 березня 2024 року у справі № 212/5202/23 (провадження № 61-2585ск24), від 19 березня 2024 року у справі № 509/7067/21 (провадження № 61-3456ск24), від 09 вересня 2024 року у справі № 758/12925/19 (провадження № 61-11993ск24).

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи наведене, заява Стецик О. П. , яка вказує, що діє від імені ОСОБА_1 , підлягає поверненню без розгляду, оскільки подана особою, яка не додала до неї допустимих доказів стосовно того, що вона уповноважена за ордером представляти інтереси ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 183, 260 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про вступ представника у справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за договором на утримання дитини, стягнення заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини та матері дитини, часткове розірвання договору про визначення місця проживання дитини та про участь того з батьків хто буде проживати окремо у забезпеченні умов життя та утримання дитини, а також про здійснення ним права на особисте виховання дитини від 28 липня 2021 року, стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та її матері повернути заявнику без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров