№ 2/688/1180/24
Ухвала

Іменем України

04 листопада 2024 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Козачук С.В.,

з участю секретаря судового засідання Гошовської О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шепетівка цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами,

встановив:

12.07.2024 року ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулось до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором №287743 в розмірі 33180 грн, яка складається з суми заборгованості за основною сумою боргу 15000 грн, за процентами 18180 грн, за договором позики №74866936 в розмірі 22816,10 грн, яка складається з суми заборгованості за основною сумою боргу 14652 грн, за процентами 8164,10 грн, за кредитним договором №2935351 в розмірі 100054,80 грн, яка складається з суми заборгованості за основною сумою боргу 20000 грн, за процентами 80054,80 грн, за кредитним договором №11198-02/2022 в розмірі 43170 грн, яка складається з суми заборгованості за основною сумою боргу 15000 грн, за процентами 28170 грн, а всього 199220,90 грн та понесені судові витрати.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 14.08.2024 року дану цивільну справу направлено за територіальною підсудністю до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Справу отримано канцелярією Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області 25.09.2024 прку та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2024 року передано для розгляду судді Козачук С.В.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04.10.2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи на 10 год. 30 хв. 04.11.2024 року.

14.10.2024 року на адресу суду в системі «Електронний суд» від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про передачу справи за підсудністю посилаючись на те, що відповідно до довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 08.11.2023 року №3003-, виданої Управлінням соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована по АДРЕСА_1 , фактично проживає по АДРЕСА_2 . А тому на підставі ст.ст. 27, 28, 31 ЦПК просить передати справу №755/12322/24 2/688/1180/24 на розгляд до Деснянського районного суду м. Києва.

31.10.2024 року відповідачем ОСОБА_2 в системі «Електронний суд» надіслано заяву про ознайомлення з матеріалами справи та копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 16.09.2022 року, з якого вбачається, що остання 24.11.2017 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 , після чого змінила прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 » та копію довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 08.11.2023 року №3003-, в якій фактичне місце проживання ОСОБА_2 зареєстровано: АДРЕСА_2 .

Учасники справи в судове засідання не з`явились, хоча про час, день та місце його проведення були повідомлені у встановленому законом порядку.

Дослідивши матеріалів справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України та статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України звернутися до належного за підсудністю суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені у частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом (частина 1 статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Основними видами підсудності є, зокрема, загальна, альтернативна та виключна.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до повідомлення Шепетівської міської ради №03-16/3592 від 30.09.2024 року, отриманого Шепетівським міськрайонним судом Хмельницької області 03.10.2024 року за вх. №17789, інформація щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на території Шепетівської територіальної громади у відділі реєстрації місця проживання Шепетівської міської ради відсутня.

Згідно зі статтею 29 Цивільного кодексу України місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Місце проживання фізичної особи згідно Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» має бути зареєстровано у передбаченому порядку.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце перебування - житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги.

З даних довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 08.11.2023 року №3003-, виданої Управлінням соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації, вбачається, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована по АДРЕСА_1 , фактично проживає по АДРЕСА_2 .

Згідно статті 1 ч.1 абз.1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково, крім випадків, передбачених статтею 12 цього Закону. Підставою для взяття на облік внутрішньо переміщеної особи є проживання на території, де виникли обставини, зазначенів статті 1 цього Закону, на момент їх виникнення (стаття 4 ч. 1, 2 Закону).

Частиною першою статті 5 Закону визначено, що довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону.

Порядок оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 01 жовтня 2014 року №509, зі змінами, регулює як механізм видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, так і облік даних про внутрішньо переміщених осіб, включених до Єдиної інформаційної бази, у тому числі, містить дані про фактичне місце проживання/перебування таких осіб, які по суті являють собою реєстрацію фактичного місця проживання/перебування цих осіб у зв`язку із тимчасовою окупацією частини території України, на якій була проведена реєстрація місця проживання/перебування осіб до їх переселення до інших регіонів країни.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року №265 «Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад» прийнятий Порядок декларування та реєстрації місця проживання (перебування), згідно пункту 4 якого визначено, що особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Отже, довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи можна визнати документом, що підтверджує зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання/перебування відповідача при визначені підсудності розгляду справ за ч. 1 ст. 27 ЦПК України».

Згідно ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

З огляду на вищевказане, суд дійшов висновку, що дана справа не підсудна Шепетівському міськрайонному суду Хмельницької області.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суд зауважує, що відповідно до вимог ст. 378 ЦПК України прийняте судом рішення з порушенням правил територіальної підсудності є підставою для його скасування судом апеляційної інстанції з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Враховуючи вищевикладене та те, що розгляд справи по суті не розпочато, суд дійшов висновку клопотання відповідача задовольнити та вказану цивільну справу передати на розгляд до Деснянського районного суду м. Києва, з метою дотримання прав учасників процесу, гарантованих державою.

Керуючись ст.ст. 31, 32, 259, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитними договорами передати на розгляд до Деснянського районного суду м. Києвау зв`язку з непідсудністю даної справи Шепетівському міськрайонному суду Хмельницької області.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Суддя: Світлана КОЗАЧУК