Провадження № 2/756/661/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участі секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання недійсним договору (найму) оренди,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_1 про визнання недійсним договору (найму) оренди.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 30.08.2023 відкрито загальне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання недійсним договору (найму) оренди.

Протокольною ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 15.03.2024 серед іншого, підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання недійсним договору (найму) оренди закрито та призначено справу до розгляду по суті.

У судові засідання, призначені на 27.08.2024 та 21.10.2024, сторона позивача не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомила. З матеріалів справи вбачається, що представник позивача - адвокат Міньковська А.В. має зареєстрований електронний кабінет в системі «Електронний суд» та отримує всі процесуальні документи та інформацію про процесуальні дії, зокрема про дату та час наступного судового засідання. Крім того, судові повістки направлялися на електронну адресу та шляхом смс-повідомлення на номер телефону.

Водночас, сторона позивача жодної заяви про перенесення судового засідання, розгляд справи у її відсутність не надала.

Відповідач у судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно зі ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ст. 13 ЦПК України встановлено позицію диспозитивності цивільного судочинства, а саме передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частини першої ст. 12, ч. 1 ст. 20 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, у тому числі, реалізовує своє право на захист.

За частиною першою ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 5 ст. 14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 8 ЦПК України, інформація щодо справи є відкритою. Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Частиною 3 статті 8 ЦПК України встановлено, що інформація щодо суду, який розглядає справу, учасників справи та предмета позову, дати надходження позовної заяви (скарги) чи будь-якої іншої заяви або клопотання у справі, у тому числі особи, яка подала таку заяву, вжитих заходів забезпечення позову та (або) доказів, стадії розгляду справи, місця, дати і часу судового засідання, руху справи з одного суду до іншого є відкритою та підлягає невідкладному оприлюдненню на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Також, слід зазначити, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством, для вручення стороні позивача судової повістки.

Суд зважає на правову позицію, яка була викладена Європейським судом з прав людини щодо застосування вказаної норми п. 1 ст. 6 Конвенції 1950р. про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

При цьому, сторона позивача в судове засідання повторно не з`явилася та про причини неявки суд не повідомила, а також не вжила заходів, щоб дізнатися про стан розгляду справи. Отже, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України суд визнає її неявку в судове засідання неявкою без поважних причин.

Відповідно до ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За даних обставин, враховуючи, що сторона позивача, будучи повідомленою про час і місце розгляду справи, повторно не з`явилася в судове засідання, про причини неявки в судове засідання суд не повідомила, з огляду на відсутність заяви про розгляд справи у відсутності сторони позивача, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Виходячи з процесуальної зацікавленості сторони позивача у розгляді поданого нею позову, вказані вище обставини свідчать про втрату інтересу сторони позивача до вирішення справи, проте не позбавляють її права повторно звернутись до суду з даною позовною заявою.

Керуючись статтями 257, 260, 263, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання недійсним договору (найму) оренди - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя М.М. Ткач