Провадження № 2/752/1615/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

15 лютого 2024 року місто Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Ольшевської І.О.,

за участю секретаря судових засідань Стороженко С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 , за результатом розгляду якого позивач просив суд визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , особами, які втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 внаслідок відсутності цих осіб понад встановлені строки.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він зареєстрований та проживає у квартирі АДРЕСА_1 . Відповідачі, які є батьком позивача та двоюрідним братом, не проживають у спірній квартирі, будь-яких витрат по утриманню житла не несуть. У зв`язку із непроживанням відповідачів у спірній квартирі виникла проблема зі сплатою надмірних комунальних послуг, які позивач сплачує за власний рахунок. На підставі зазначеного позивач просить про задоволення позову.

Ухвалою судді від 30.08.2023 року за вказаною позовною заявою відкрито провадження та вирішено подальший розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідачі про відкриття провадження повідомлялись способами, визначеними ЦПК України, зокрема, шляхом направлення судового повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Тому, неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 з 12.10.2004 року зареєстрований у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 .

Окрім позивача у вказаній квартирі також зареєстровані: відповідач ОСОБА_3 та відповідач ОСОБА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 є батьком позивача.

Факт виділення квартири за адресою: АДРЕСА_2 , у користування підтверджується Ордером на вселення №14341 від 25.05.1973р., виданим виконкомом Київської міської ради депутатів трудящих, а саме на вселення: ОСОБА_4 (наймач) з родиною у складі: ОСОБА_5 (дружина), ОСОБА_2 (син, відповідач 1), ОСОБА_6 (син).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 помер.

Таким чином, позивач є членом сім`ї наймача квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно змісту позовної заяви, більше року відповідачі не проживають у спірній квартирі, будь-яких витрат по утриманню житла не несуть, у зв`язку із непроживанням відповідачів у спірній квартирі виникла проблема зі сплатою надмірних комунальних послуг, які позивач сплачує за власний рахунок, у зв`язку з чим позивач просить про задоволення позову, на що слід зазначити таке.

20 вересня 2021 р. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі №200/17337/17 відступив від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 23 січня 2019 р. у справі № 524/7927/16-ц, про те, що у позивача, який не є власником або наймачем, а членом сім`ї наймача кімнати в гуртожитку, не виникає права на звернення до суду з позовом про визнання наймача таким, що втратив право користування жилим приміщенням.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі № 200/17337/17 наголосив на тому, що особа, яка на законних підставах вселилася в жиле приміщення як член сім`ї наймача та зареєстрована в ньому, набула рівного права із наймачем на користування жилим приміщенням, несе тягар його утримання, така особа має право на звернення до суду за захистом своїх прав, зокрема і з позовом про визнання іншої особи (зокрема й наймача) такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно частин 1, 2 ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Відповідно до ч. 2 ст. 65 ЖК України особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Частиною 1 ст. 71 ЖК України визначено, що при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Згідно ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Отже, на думку суду, позивач, який на законних підставах вселилися в жиле приміщення як член сім`ї наймача та зареєстрований у ньому, набув рівного права із наймачем на користування жилим приміщенням, має право на звернення до суду за захистом своїх прав, зокрема і з позовом про визнання іншої особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Доводи позивача про те, що відповідачі не проживають у спірному житловому приміщенні підтверджуються актами перевірки від 19.11.2021р., 16.09.2022р., 13.02.2023р., 18.06.2021р., 19.11.2021р., 18.02.2022p. про непроживання відповідачів за адресою АДРЕСА_2 , засвідчені Начальником ЖЕД-103 Бревус В.

Згідно положень статей 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенню.

Статтею 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено перелік документів, на підставі яких здійснюється зняття з реєстрації місця проживання особи. В цьому переліку, крім інших документів, передбачено надання судового рішення про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, яке набрало законної сили.

Отже, рішення суду є підставою для зняття відповідача з реєстраційного обліку.

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

З урахуванням задоволення позову, суд приходить до висновку, про стягнення з відповідачів на користь позивача суми сплаченого судового збору в розмірі 1073,6 грн., тобто по 536,8 грн. з кожного.

На підставі викладеного та керуючись вимогами статей 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, задовольнити.

2. Визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

3. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 536,8 грн. (п`ятсот тридцять шість грн. 80 коп.).

4. Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 536,8 грн. (п`ятсот тридцять шість грн. 80 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

5. Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач 1: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач 2: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 адреса: АДРЕСА_2

Третя особа: Управління (центр) надання адміністративних послуг Голосіївської РДА в м. Києві, адреса: м Київ, пр-т. Голосіївський ,42, .

Повний текст рішення суду складений та підписаний 15.02.2024р.

Суддя І.О. Ольшевська