Провадження № 2/344/4609/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення заяви

31 жовтня 2024 року м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Пастернак І.А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, - ОСОБА_7 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: Приватний нотаріус Івано-Франківського міського нотаріального округу Чіпко Наталія Зіновіївна, Приватний нотаріус Івано-Франківського міського нотаріального округу Сопків Зоряна Іванівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, визнання права власності, повернення безпідставно набутих коштів, витребування майна з чужого незаконного володіння

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, - ОСОБА_7 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: Приватний нотаріус Івано-Франківського міського нотаріального округу Чіпко Наталія Зіновіївна, Приватний нотаріус Івано-Франківського міського нотаріального округу Сопків Зоряна Іванівна з вимогами:

- Визнати договір купівлі - продажу квартири АДРЕСА_1 , недійсним в частині покупця ОСОБА_8 ;

- У порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 ;

- Відступити від засади рівності часток та визнати за ОСОБА_1 додатково право власності на 2/5 частини від іншої 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 ;

- У порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/5 частини від іншої 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 ;

- У порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 всіх отриманих ОСОБА_2 , доходів за період з 24.02.2018 року по 27.01.2023 року та стягнути з нього на користь ОСОБА_1 ;

- Зобов`язати ОСОБА_9 , повернути на користь ОСОБА_1 безпідставно набуті кошти згідно розписки від 29.10.2022 року у розмірі 16 000 доларів США , що еквівалентно на час розгляду справи за курсом НБУ 660 160 гривень;

- Витребувати з незаконного володіння у ОСОБА_4 квартиру АДРЕСА_1 .

Суддя, вивчивши матеріали позовної заяви та долучені до позову докази на предмет дотримання позивачем вимог цивільного процесуального законодавства щодо форми та змісту позовної заяви, приходить до наступних висновків.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ч.1ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України).

Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» містить, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Реалізуючи право на судовий захист і звертаючись до суду, особа (позивач) наводить у позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес, ким воно порушено та спосіб його захисту.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення особи до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Так, під предметом позову розуміється матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів, а підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відповідно до ч.1 ст.50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Згідно ч.2 ст.50 ЦПК України участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Виходячи з положень ст. 188 Цивільного процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Об`єднані можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача.

Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18 (провадження № 12-231гс18).

Отже, однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів), або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів. Об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки.

Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.02.2019 у справі № 910/11811/18).

Як випливає зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 визначила предмет позову у вигляді чотирьох різнорідних самостійних позовних вимог, пред`явлених до п`яти відповідачів, з вимогами щодо визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, визнання права власності, повернення безпідставно набутих коштів, витребування майна з чужого незаконного володіння, які є різними за своєю правовою природою та способом захисту.

Предметом спору є оспорювання різних правочинів, які виникли в різних осіб, з різних підстав, за різних обставин.

Згідно із ч. 5 ст. 188 ЦПК не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Наслідки порушення правил об`єднання в одне провадження кількох вимог у загальному порядку передбачені п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, згідно якому заява повертається у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу: похідні позовні вимоги, множинність позовів чи сторін, крім вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом, та вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судами.

З наведеного вбачається, що за поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню декілька окремих спорів між різними сторонами та з різних підстав, виходячи з обраного позивачем способу захисту, що є підставою для повернення позовної заяви позивачу.

Отже, враховуючи вищевикладене, сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог значно ускладнить судовий розгляд та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

При цьому, суд також виходить з того, що обсяг наданих матеріалів і доказів не дозволяє суду самостійно здійснити роз`єднання позовних вимог на підставі положень статті 188 Цивільного процесуального кодексу України.

Крім того, суд зазначає, що об`єднання позовних вимог є правом, а не обов`язком суду, а тому приходить до висновку, що об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки для виконання всіх завдань цивільного судочинства, встановлених в статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, додержання яких превалює над будь-якими іншими доводами учасників судового процесу, зокрема сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи по суті.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положеньстатті 188цього Кодексу).

З огляду на викладене суд вважає за необхідне повернути поданий позов заявнику для роз`єднання позовних вимог.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, - ОСОБА_7 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: Приватний нотаріус Івано-Франківського міського нотаріального округу Чіпко Наталія Зіновіївна, Приватний нотаріус Івано-Франківського міського нотаріального округу Сопків Зоряна Іванівна, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, визнання права власності, повернення безпідставно набутих коштів, витребування майна з чужого незаконного володіння - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Пастернак І.А.