УХВАЛА

31 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 480/1345/18

провадження № 61-14100ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу приватного підприємства «Кряж» на рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28 травня 2024 року, постанову Миколаївського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року та додаткову постанову Миколаївського апеляційного суду від 09 жовтня 2024 року у цивільній справі за позовом приватного підприємства «Кряж» до Миколаївської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державна служба геології та надр України, Веснянська сільська рада Миколаївського району Миколаївської області, Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, про визнання незаконним розпорядження, визнання недійсними державних актів на земельні ділянки, визнання недійсними та скасування свідоцтв про право на спадщину, визнання недійсними правочинів по відчуженню земельних ділянок та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки, усунення перешкод у користуванні надрами,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2018 року ПП «Кряж» звернулося до суду з позовом до Миколаївської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державна служба геології та надр України, Веснянська сільська рада Миколаївського району Миколаївської області, Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області, про визнання незаконним розпорядження, визнання недійсними державних актів на земельні ділянки, визнання недійсними та скасування свідоцтв про право на спадщину, визнання недійсними правочинів по відчуженню земельних ділянок та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки, усунення перешкод у користуванні надрами.

Рішенням Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28 травня 2024 року у задоволенні позову ПП «Кряж» відмовлено.Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті постановою Миколаївського апеляційного суду від 22 травня 2023року.

Постановою Миколаївського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року апеляційну скаргу ПП «Кряж» задоволено частково.Рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28 травня 2024 року змінено, викладено його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Додатковою постановою Миколаївського апеляційного суду від 09 жовтня 2024 року стягнуто з ПП «Кряж» на користь держави судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 15 858,00 грн.

22 жовтня 2024 року ПП «Кряж» через підсистему «Електронний суд» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28 травня 2024 року, постанову Миколаївського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року та додаткову постанову Миколаївського апеляційного суду від 09 жовтня 2024 року, ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог ПП «Кряж».

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

ПП «Кряж» заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги з посиланням на те, що ПП «Кряж» внаслідок вимушеного припинення господарської діяльності з видобування корисних копалин через створені відповідачами перешкоди перебуває у важкому фінансовому стані понад 6 років. Також заявник зазначає, що сплачував судовий збір у судах попередніх інстанцій, а тому позбавлений фінансової можливості сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11?336апп20), положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом позову в цій справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, а обставини, пов`язані зі сплатою судового збору у судах попередніх інстанцій не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Ураховуючи вищезазначене, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано у липні 2018 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2018 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року становив 1 762,00 грн.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 762 грн (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розмір судового збору за подання до суду касаційної скарги, поданої заявником, становить 200 відсотків ставки судового збору, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви за кожну вимогу немайнового характеру (визнання незаконним розпорядження Миколаївської районної державної адміністрації №132-р від 11 квітня 2003 року, визнання недійсними державних актів на право власності на земельні ділянки з кадастровими номерами: :02:000:0062, :02:000:0063, :02:000:0055, :02:000:0056, :02:000:0061, визнання недійсними та скасування свідоцтв про право на спадщину на земельні ділянки, видані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,визнання недійсними правочинів щодо відчуження ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:0063, :02:000:0062, :02:000:0061, скасування державної реєстрацію права власності ОСОБА_6 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:0261 площею 18,246 га, усунення перешкод у користуванні надрами шляхом зобов`язання ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 звільнити земельні ділянки від належного їм майна у вигляді посівів та врожаю), що із застосуванням коефіцієнту 0,8, складає 50 745,60 грн ((1 762 грн*18)*200%)*0,8)).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання приватного підприємства «Кряж»про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу приватного підприємства «Кряж» на рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 28 травня 2024 року, постанову Миколаївського апеляційного суду від 25 вересня 2024 року та додаткову постанову Миколаївського апеляційного суду від 09 жовтня 2024 рокузалишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до 18 листопада 2024 року.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Синельников