ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/2370/21 Головуючий суддя І інстанції Курганникова О. А.
Провадження № 22-ц/818/583/24 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: про відшкодування шкоди, з них
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2024 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії: Бурлака І.В., Мальований Ю.М.,

розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід судді Яцини Віктора Борисовича, при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2023 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення адміністрації Слобідського району Харківської міської ради про стягнення коштів та моральної шкоди,-

встановив:

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Повний текст рішення складено 06.11.2023 року.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 12 грудня 2023 року вказану цивільну справу витребувано з Комінтернівського районного суду м. Харкова та 18 грудня 2023 року вказана цивільна справа надійшла до Харківського апеляційного суду.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 01 листопада 2023 року залишено без руху для надання апеляційної скарги викладеної українською мовою.

21 травня 2024 року ОСОБА_1 подала заяву про відвід судді Яцини В.Б.

На обґрунтування вказала, що суддя затримує вручення їй ухвали Харківського апеляційного суду про залишення її апеляційної скарги без руху для усунення недоліків, не реагує на її відповідну заяву від 20.03.2024 про видачу копії цієї ухвали їй особисто на руки, що позбавляє її права на оскарження незаконного рішення суду і наштовхує на корупційні схеми. Така поведінка судді викликає у ОСОБА_1 недовіру, у неї виникли сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

Обговоривши доводи заяви про відвід колегія суддів не знаходить законних підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Харківського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, для усунення недоліку, пов`язаного з викладенням її тексту на недержавній мові, а саме: для надання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги разом з її копією, викладеної державною українською мовою, - для подальшого її вручення судом відповідачу (а.с. 205-206).

Копія зазначеної ухвали Харківського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року була направлена ОСОБА_1 судом апеляційної інстанції саме на ту адресу, яку вона зазначила у свій апеляційній скарзі: АДРЕСА_1 . Однак вказаний документ не був їй вручений на пошті з огляду на те, що вона не з`явилась на пошту для її отримання за відповідним викликом працівника пошти, про що свідчить довідка про причини повернення: «за закінченням терміну зберігання» від 06.02.2024 (а.с. 208).

Разом з тим, 20 березня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Харківського апеляційного суду із заявою, в якій зазначила, що у канцелярії суду вона дізналась про те, що ухвалою Харківського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року її апеляційна скарга була залишена без руху для усунення недоліків та просила про надсилання їй копії цієї ухвали Харківського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року про усунення недоліків - на її домашню адресу, або повідомити її телефонограмою у формі СМС, які вона вже отримувала від суду першої інстанції, оскільки вона особисто може її отримати у приміщенні суду (а.с. 211-215).

Оскільки програмним комплексом Д-3 можливо надіслати лише СМС повідомлення у формі судової повістки лише про судове засідання, тому відповідно до її вищевказаної заяви ОСОБА_1 від 20 березня 2024 року на її адресу було повторно надіслана копія зазначеної ухвали Харківського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року про усунення недоліку.

Копія ухвали Харківського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року про усунення недоліку знову не була вручена з огляду на те, що ОСОБА_1 всупереч свого процесуального обов`язку діяти добросовісно та у розумний проміжок часу цікавитись своєю поштовою кореспонденцією не з`явилась на пошту для її отримання на виклик працівника пошти, про що свідчить довідка про причини повернення: «за закінченням терміну зберігання» від 06.02.2024 (а.с. 208). До суду апеляційної інстанції для отримання особисто копії відомої їй ухвали Харківського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року про усунення недоліку, або для ознайомлення з нею у матеріалах справи, апелянт ОСОБА_1 також не з`явилась, а скористалась правом заявити про відвід судді-доповідачу.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною четвертою статті 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Незгода із процесуальними діями та рішеннями суддів не є підставою для відводу в розумінні ст. 36 ЦПК України.

Однак, колегія суддів у даному випадку не має законних підстав для ухвалення рішення щодо заяви про відвід, оскільки вона складена не державною мовою.

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані до суду лише державною мовою.

Згідно до ст. 2 ЦПК України Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

У статті 11 ЦПК України визначено принцип пропорційності. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У ч.ч. 1, 2 ст. 44 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Оскільки ОСОБА_1 не виконує процесуальний обов`язок звернення до суду на державній мові, який ґрунтується на законі та відповідає вимогам щодо правової визначеності, стосується кожного учасника справи без винятку, спрямований на забезпечення права на доступ до суду на рівних умовах з метою виконання основного завдання цивільного судочинства, колегія суддів таку її процесуальну поведінку розцінює, як зловживання правом на відвід, а тому відповідно до ст. 44 ЦПК України залишає його без розгляду.

При цьому ОСОБА_1 не позбавлена права повторного звернення з заявою про відвід судді, яка має бути складена державною українською мовою.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 44, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Яцини Віктора Борисовича залишити без розгляду.

Ухвала Харківського апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: В.Б. Яцина.

Судді І.В. Бурлака.

О.В. Мальований.