Справа № 206/5508/24
Провадження № 2/206/1949/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року суддя Самарського районного суду міста Дніпропетровська Кушнірчук Р.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вказана позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

Перевіривши матеріали поданої позовної заяви та додані до неї документи, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, визначених зокрема ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року (далі Закон), за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» № 3460-IX від 09 листопада 2023 року, з 1 січня 2024 року визначено прожитковий мінімум на одну працездатну особу 3028 гривні.

Таким чином, позовна заява подана в електронній формі та містить одну вимогу немайнового характеру, у зв`язку із чим позивачем має бути сплачено 968,96 гривень.

Водночас із цим, до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у вказаному розмірі.

У позовній заяві зазначено про те, що ОСОБА_1 не має можливості сплатити судовий збір через скрутне матеріальне становище у зв`язку із чим просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення по справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до ст. 257 ЦПК України залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення.

Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

До доводів позивача ОСОБА_1 про те, що він перебуває у скрутному матеріальному становищі у зв`язку із чим просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення по справі суд ставиться критично, оскільки останнім не долучено будь-яких доказів на підтвердження вказаної обставини.

Враховуючи викладене, у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення по справі слід відмовити.

Оскільки у задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору відмовлено, останнім всупереч положенням ч. 4 ст. 177 ЦПК України до матеріалів позовної заяви не долучено документи, які б підтверджували сплату позивачем судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Для виправлення зазначених в ухвалі недоліків встановити позивачу строк, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О. Кушнірчук