ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/661/24
У Х В А Л А

про повернення заяви

"27" вересня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі судді Котенко Р. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 із заявою подружжя про розірвання шлюбу.

Зі змісту заяви судом встановлено, що заявницею подано заяву подружжя, яке має дітей, про розірвання шлюбу у порядку окремого провадження, на підставі статті 293 ЦПК України.

Відповідно до частини 3 статті 293 ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Згідно із статтею 109 Сімейного кодексу України подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

Договір між подружжям про розмір аліментів на дитину має бути нотаріально посвідчений. У разі невиконання цього договору аліменти можуть стягуватися на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу після спливу одного місяця від дня подання заяви. До закінчення цього строку дружина і чоловік мають право відкликати заяву про розірвання шлюбу.

З аналізу зазначених норм вбачається, що в порядку окремого провадження може бути розглянута заява подружжя, яке має дітей, подана подружжям до суду спільно. При цьому до заяви має бути долучений нотаріально посвідчений договір, умовами якого визначено з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

Проте, з поданої до суду заяви вбачається, що вона подана і підписана лише одним з подружжя - дружиною ОСОБА_1 . Окрім того, заявницею не надані докази укладання з чоловіком договору про порядок утримання та виховання їх дітей.

Порядок відкриття провадження у справах, які підлягають розгляду в окремому провадженні, не визначений відповідним розділом ЦПК України.

Отже, з огляду на ч. 9 ст. 10 ЦПК України, відповідно до якої якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права), суд, при вирішенні питання про можливість відкриття провадження у справі, застосовує статті 185-187 ЦПК України.

Так, відповідно до пункту 1 частини 4 статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи, що заяву подружжя, яке має дітей, про розірвання шлюбу не підписано поряд із заявницею її чоловіком - ОСОБА_2 , заява підлягає поверненню заявниці.

Разом з цим, суд зазначає, що відповідно до частини 7 статті 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Окрім того, суд роз`яснює заявниці, що вона також має право звернутися до суду в порядку позовного провадження із позовною заявою до свого чоловіка про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 293, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р. В. Котенко