УХВАЛА

21 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 196/479/23

провадження № 61-12064ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.

розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвокатаТараненка Павла Павловича на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2024 року тапостанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня 2024 року всправіза позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Могилівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа - приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кравчук Світлана Василівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та

ВСТАНОВИВ :

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який уточнив

02 серпня 2023 року, та просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

06 березня 2024 року рішенням Царичанського районного суду Дніпропетровської області в задоволенні позову відмовлено.

25 червня 2024 року постановою Дніпровського апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської областівід 06 березня 2024 року залишено без змін.

28 серпня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Тараненко П. П. через систему «Електронний суд» надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області

від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 25 червня 2024 року, в якій просить їх скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що двічі 12 та 26 серпня 2024 року його касаційну скаргу на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня 2024 року, подану в межах строку, повернуто ухвалами Верховного Суду, оскільки касаційні скарги було підписано та подано неповноважним представником.

Втретє він у найкоротший строк звернувся з касаційною скаргою.

16 вересня 2024 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

У жовтні 2024 року до Верховного Суду надійшло клопотання представника

ОСОБА_1 - адвоката Тараненка П. П. про усунення недоліків касаційної скарги, а саме про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня

2024 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 25 червня

2024 року.

Згідно з положеннями частин першої та другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що 24 липня

2024 року заявник вперше звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області

від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 25 червня 2024 року.

12 серпня 2024 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненка П. П. повернуто, оскільки її підписано та подано неповноважним представником.

У серпні 2024 року заявник вдруге звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області

від 06 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 25 червня 2024 року.

26 серпня 2024 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу заявника повернуто, оскільки її підписано та подано неповноважним представником.

28 серпня 2024 року заявником втретє подано касаційну скаргу на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня

2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня

2024 року.

Залишаючи без руху касаційну скаргу заявника втретє, Верховний Суд виснував, що повернення двічі поданої представником ОСОБА_1 - адвокатом Тараненком П. П. касаційної скарги, яка не відповідала вимогам процесуального законодавства, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження, не свідчить про наявність підстав для поновлення пропущеного строку.

Звертаючись з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження, заявник надав копії ордерів на підтвердження повноважень представляти інтереси ОСОБА_1 від 17 липня та від 28 серпня 2024 року та ордери, сформовані через систему «Електронний суд».

В ухвалі Верховного Суду від 22 травня 2023 року в справі № 713/2857/21 вказано, що адвокат на підставі електронного ордера, сформованого у системі «Електронний суд», має право звертатися від імені та в інтересах довіреної особи (учасника справи) із відповідними заявами та клопотаннями.

Водночас вирішуючи питання обсягу наданих повноважень адвокатові як представнику учасника справи, потрібно враховувати, що електронний ордер у системі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через систему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер.

Тож об`єм повноважень представника, зокрема, орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та електронний ордер, сформований у системі «Електронний суд», має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Зазначення у електронному ордері, сформованому через систему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення в адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у системі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у системі «Електронний суд».

Вбачається, що, звертаючись з касаційним скаргами вперше та вдруге, заявник нададав ордери, сформовані в системі «Електронний суд» на підставі ордеру

від 17 липня 2024 року серії АЕ № 1302609.

У висновку Верховного Суду в постанові від 24 липня 2023 року в справі № 200/3692/21 (провадження № К/990/17155/23) зазначено, що процесуальний строк, зокрема строк на апеляційне оскарження, у разі повторного подання апеляційної скарги може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

- повторне подання апеляційної скарги відбулось в межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржником продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції, й не могли бути усунуті скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

З урахуванням дати прийняття оскаржуваного судового рішення, дати звернення з касаційною скаргою вперше і вдруге, та того, що, звертаючись втретє з касаційною скаргою, заявник не зволікав, надав переконливі докази поважності пропуску строку на касаційне оскарження, пропущений строк має бути поновлений як такий, що пропущений з поважних причин відповідно до статті 390 ЦПК України.

Касаційна скарга подана у строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

На обґрунтування наявності підстав касаційного оскарження судових рішень за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, послалася на те, що суди не врахували правові висновки, викладені в постановах Верховного Суду від 12 вересня 2018 року в справі № 484/3221/17, від 02 жовтня 2018 року в справі № 910/18036/17, від 10 січня 2019 року в справі № 263/1221/17, від 23 жовтня 2019 року в справі № 917/1307/18,

від 18 листопада 2019 року в справі № 902/761/18, від 04 грудня 2019 року в справі № 917/2101/17, від 04 березня 2020 року в справі № 133/1880/18,

від 18 березня 2020 року в справі № 129/1033/13-ц, від 25 березня 2020 року в справі № 642/2539/18-ц, від 01 липня 2021 року в справі № 917/549/20,

від 20 липня 2022 року в справі № 461/2565/20, від 14 червня 2023 року в справі № 292/564/22, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження за пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України, заявник вказує, що суди дослідили зібрані в справі докази, що є підставою для відкриття касаційного провадження за пунктом 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Суд не встановив достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження.

Вбачаються підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити представнику ОСОБА_1 - адвокату Тараненку Павлу Павловичу строк на касаційне оскарження рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня 2024 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 25 червня 2024 року.

Відкрити касаційне провадження в справі за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Тараненка Павла Павловича на рішення Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06 березня

2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 25 червня

2024 року.

Витребувати із Царичанського районного суду Дніпропетровської області цивільну справу № 196/479/23 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Могилівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа - приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кравчук Світлана Василівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська