Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2-во/357/116/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" листопада 2024 р. суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача адвоката Гуркіна Євгена Валентиновича, про виправлення описки в судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

30 вересня 2024 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області ухвалено рішення, яким позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів задоволено повністю. Розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 826. Після розірвання шлюбу повернуто позивачу ОСОБА_1 дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ». Стягнуто з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) аліменти на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) на утримання малолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 26 вересня 2024 року та до досягнення дитиною повноліття.

31 жовтня 2024 року до суду від представника позивача адвоката Гуркіна Євгена Валентиновича надійшла заява про виправлення описки в судовому рішенні.

Оглянувши матеріали справи судом встановлено, що при складенні вказаного судового рішення в четвертому абзаці резолютивної частини рішення було допущено описку, а саме невірно вказано дату народження дитини, на утримання якої стягнуто аліменти, а саме « ІНФОРМАЦІЯ_2 » замість правильного «18 жовтня 2022 року»

Відповідно до ч.1, 2 ст.269 ЦПК України - суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

В пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень у судове рішення здійснюється в порядку письмового провадження, оскільки учасники справи не повідомлялися.

Враховуючи, що допущені судом описки стосуються істотних обставин, оскільки можуть вплинути на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності, тому суд вважає за необхідне виправити допущені в рішенні описки.

Керуючись ч.13 ст.7, ст.260, 269 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку допущену в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 вересня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, вказавши в четвертому абзаці резолютивної частини рішення правильно дату народження дитини, на утримання якої стягнуто аліменти « ІНФОРМАЦІЯ_1 »

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя М. М. Бебешко