Справа № 489/1275/23
Провадження № 2/489/116/24
Ухвала

Іменем України

15 лютого 2024 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді: Костюченко Г.С.,

із секретарем судового засідання: Ревицькою Р.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача: ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання ОСОБА_3 про призначення судово-психологічної експертизи по цивільній справі запозовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба у справах дітей Адміністрації Інгульського району Миколаївської міської ради, орган опіки та піклування виконавчого комітету Миколаївської міської ради про визначення місця проживання дитини та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба у справах дітей Адміністрації Інгульського району Миколаївської міської ради, орган опіки та піклування виконавчого комітету Миколаївської міської ради про визначення місця проживання дитини з батьком,

встановив:

В провадженні Ленінського районного суду м. Миколаєва перебуває вищевказана цивільна справа.

Від позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 надійшло клопотання про призначення по справі судово психологічної експертизи за участі обох батьків та дитини, проведення якої просив доручити Миколаївської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» та на вирішення якої перед експертами поставити наступні питання: які індивідуально психологічні особливості має дитина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ? Чи маються серед індивідуально психологічних особливостей ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в емоційному стані (ознаки підвищеної тривожності, пригніченості), в психологічному розвитку (відхилення чи інші вади), які обумовлені результатом сумісного проживання дитини на теперішній час з батьком, виховного процесу останнього? Чи свідчить на даний час емоційний стан дитини, її психічний розвиток про відчуття благополуччя, емоційного та психологічного комфорту, враховуючи його проведення часу з батьком ОСОБА_3 їх сумісне проживання? Чи вплине, а якщо «так», то яким чином, зміна умов проживання, виховання та оточення ( в разі постійного проживання з батьком) дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на його емоційний стан, психологічний стан та відчуття благополуччя? З ким (з батьком чи матер`ю ) ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 має психологічну прихільність до подальшого постійного поживання?

Подане клопотання обґрунтоване тим, що висновок судово психологічної експертизи бути мати важливе значення в судовому процесі дослідження питання про визначення місця проживання дитини, оскілки саме психологічна експертиза постає необхідним обґрунтуванням забезпечення найкращих інтересів дитини та способом встановлення найліпших психологічних умов її проживання з одним з батьків.

Також, представник відповідача за первісним позовом просила суд визнати причину пропущення процесуального строку для подачі цього клопотання поважною та просила поновити строк для подачі клопотання.

В судовому засіданні позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та її представник адвокат Долгова Л.В. заперечували проти задоволення клопотання ОСОБА_3 , оскільки воно є безпідставним, поданим із порушенням вимог процесуального законодавства та не може бути задоволено, оскільки відповідачем не наведено ґрунтовних підстав для призначення даного виду експертизи, відсутнє посилання на обсяг доказів, які мають бути надані експерту для проведення експертного дослідження, та документи, в яких зафіксовано вихідні дані, необхідні для вирішення поставленого питання, що є окремим питанням дослідження в межах розгляду цивільної справи.

Представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_3 адвокат Українець С.В. підтримала подане ОСОБА_3 клопотання та просили його задовольнити.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, судом зазначається наступне.

Згідно статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст. 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК України).

Положеннями ч. 4 ст. 44 ЦПК України на суд покладено обов`язок запобігати зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до ч.1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З урахуванням доводів представника ОСОБА_3 , суд визнає причини пропуску строку з зверненням з клопотанням про призначення ї судово психологічної експертизи поважними, а відтак вважає за можливе поновити строк для звернення з клопотанням.

Щодо суті заявленого клопотання необхідно зазначити наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового слідства чи суду.

Згідно із частиною 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч.ч. 3, 4, 5 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі з`явлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженою наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5 із змінами та доповненнями передбачено, що психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви у поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей тощо.

За змістом принципу 6 Декларації про права дитини, ч. 1 ст. 161 СК України під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення; дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові та розуміння; дитини має, якщо це можливо, зростати в піклуванні та під відповідальністю своїх батьків, у будь-якому разі в атмосфері любові та моральної і матеріальної забезпеченості.

Згідно правової позиції, висловленої в Постанові Верховного Суду від 14 травня 2020 року у справі № 524/8761/16-ц, при розгляді справ щодо місця проживання дитини суди насамперед мають виходити з інтересів самої дитини (враховуючи, при цьому, сталі соціальні зв`язки, місце навчання, психологічний стан тощо) та балансу інтересами дитини, правами батьків на виховання дитини й обов`язком батьків діяти в її інтересах.

Європейський суд з прав людини зауважує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (HUNT v. UKRAINE, № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року). При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR V. UKRAINE, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року).

Між тим, за умовами ст.105 ЦПК України призначення такої експертизи не є обов`язковим, а позивачем не надано відповідного висновку експерту самостійно, як і не зазначено про неможливість його виготовлення.

Більше того, ОСОБА_3 не доведено необхідності призначення такої експертизи із врахуванням предмета спору, оскільки суд самостійно із врахуванням наявних доказів вправі визначити батьків, з яким може проживати дитини.

Крім того, висновок експерта є доказом, а тому у відповідності до вимог ст.83 ЦПК України повинен був бути поданий разом із позовом або ж повинно бути подане клопотання про призначення такої експертизи у тому ж порядку.

Відтак, не підлягає задоволенню клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у цивільній справі, оскільки воно є не обґрунтованим належним чином і заявлено поверхово із врахуванням суб`єктивного розуміння відповідачем за первісним позовом вимог процесуального кодексу.

Аналіз доводів клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, яке було заявлене, свідчить, що воно заявлено у зв`язку з незгодою відповідача за первісним позовом з рішенням Органу опіки та піклування виконавчого комітету Миколаївської міської ради № 2968/02.02.01-22/04/14/23 від 02.08.2023 про доцільність визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з матір`ю, ОСОБА_1 та не містить належного обґрунтування об`єктивної неможливості розгляду справи без спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини справи неможливо. Натомість встановлені обставини справи, а також аналіз статті 161 СК України, не дають підстав для висновку, що для вирішення спору були необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити обставини справи було неможливо. Висновки Верховного Суду в постанові від 30 жовтня 2019 року у справі № 352/2324/17 (провадження № 61-14041св19), не свідчить про необхідність призначення судово-психологічної експертизи, а наголошують на обов`язку судів враховувати психологічний стан дитини.

Аналогічний правовий висновок був викладений у постанові Верховного Суду від 20 січня 2022 року у справі № 761/43925/19.

Відтак, вказане клопотання про призначення експертизи не підлягає задоволенню у цій справі.

Керуючись ст.ст. 76, 81, 102-105, 126, 127, 252, 253, 258, 260 ЦПК України, суд,, -

ухвалив:

Поновити ОСОБА_3 строк для звернення з клопотанням про призначення по справі судово психологічної експертизи.

Відмовити в задоволенні клопотання позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 про призначення по справі судово психологічної експертизи.

У відповідності до вимог ст..353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Г.С. Костюченко