Справа № 305/527/24
Провадження № 22-ц/4806/1056/24
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

29 жовтня 2024 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник - адвокат Васильєв Павло Сергійович, на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 19 серпня 2024 року, повний текст якого складено 02 вересня 2024 року, у справі № 305/527/24 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", ОСОБА_2 , Товариства з управління активами "Будівельні проекти", Державного підприємства "СЕТАМ", Рахівського районного відділу державної виконавчої служби у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції про витребування майна,

в с т а н о в и в :

07 жовтня 2024 року ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Васильєв П.С., подала до Закарпатського апеляційного суду апеляційну скаргу, сформовану у системі «Електронний суд» на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 19 серпня 2024 року, повний текст якого складено 02 вересня 2024 року, в якій одночасно порушила питання пропоновлення строку на апеляційне оскарження, звільнення від сплати судового збору та розгляду справи у режимі відеоконференції.

Щодо клопотання про поновлення строку слід зазначити наступне.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку зазначає, що повний текст оскаржуваного рішення представник позивачки отримав 05.09.2024 через систему «Електронний суд», тому строк на оскарження слід рахувати із цієї дати.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, в судовому засіданні 19 серпня 2024 року було проголошено вступну та резолютивну часини рішення, його повний текст складено 02 вересня 2024 року (а.с.152-153, 165 том 3). Відповідно до довідки Рахівського районного суду Закарпатської області від 05 вересня 2024 року копію оскаржуваного рішення доставлено до електронного кабінету ОСОБА_3 05.09.2024 о 2:05:21.

Враховуючи наведені обставини, клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Щодо звільнення від сплати судового збору слід зазначити наступне.

Клопотання мотивує тим, що скаржниця станом на сьогодні ніде не працює, на її утриманні знаходиться неповнолітня дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та її недієздатна за віком матір. Скаржниця знаходиться в активному пошуку роботи, постійно відвідує співбесіди щодо працевлаштування, але її кандидатура є не затребуваною. На підтвердження важкого матеріального стану надала також відомості, що містяться у Формі ОК-7 Пенсійного Фонду України та Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, які свідчать про те, що за останній календарний рік скаржниця не отримала дохід. Посилаючись на положення статті 8 ЗУ «Про судовий збір» просила звільнити її від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland, заява № 28249/95) право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Частиною 2 статті 133 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року зі змінами.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення, як зазначив Верховний Суд в ухвалі від 09 вересня 2019 (справа №215/5482/17), є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість якого пов`язується з майновим станом особи.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

У розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, скаржник має довести існування фінансових труднощів.

Положення статей Цивільного процесуального кодексу України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення у здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і у строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

На підтвердження майнового стану адвокат в інтересах ОСОБА_1 надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 23.09.2024 № 0711-24-02653 за період з 1 кварталу по 2 квартал 2024 року ОСОБА_1 , в якій зазначено, що у січні 2024 року скаржниця отримала доходи від ОСОБА_5 у розмірі 3726,71 грн. за надання майна (крім земельної частки (паю), земельної ділянки с/г призначення, майнового паю) в лізинг, оренду, за другий квартал 2024 відсутня інформація про доходи ОСОБА_1 .

Щодо відомостей про застраховану особу форми ОК-7, то така містить відомості про суми заробітної плати ОСОБА_1 за 2011 по 2013 роки та те, що з 25.03.2015 по 26.03.2016 рр. ОСОБА_1 одержувала допомогу по безробіттю (код підстави для обліку стажу БСВ - ЗП3056АЗ), який включено до страхового стажу як період, за який сплатили страхові внески в розмірі мінімального страхового внеску.

Разом з цим, із поданих довідок не можна встановити розмір річного доходу апелянтки за минулий рік, а факт відсутності доходів не є апріорі підтвердженням наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки скаржник може отримувати дохід із інших джерел.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 08.05.2010 встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_6 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , втім клопотання не містить доказів того, що донька знаходиться на повному утриманні матері, а інший з батьків ухиляється від сплати аліментів тощо.

Із довідки Ясінянської селищної ради №07.1-05/194 від 02.02.2024 вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно з поданими документами - медичним висновком №27 від 05.01.2024, актом проведення обстеження сім`ї від 09.01.2024, відповідно до Постанови КМУ №859 від 23.09.2020 здійснює догляд за мамою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , пенсіонеркою та отримує кошти за надання соціальних послуг.

Враховуючи, що обставини, зазначені в клопотанні, не підтверджують з достовірністю скрутний майновий стан скаржника, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором, то у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Відтак, апеляційна скарга не відповідає вимогам ЦПК України в частині дотримання порядку і правил сплати судового збору, так як судовий збір апелянтом не сплачено.

Згідно з ст.4 Закону України Про судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При поданні позовної заяви через «Електронний суд» позивачем було сплачено судовий збір із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. При цьому, суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання апеляційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Оскільки апеляційна скарга подана через «Електронний суд», то також застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (п. 3 ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

За таких обставин, скаржниці за подання апеляційної скарги слід сплатити судовий збір у розмірі 7242,24 грн (6035,20 грн*150%*0,8=7242,24 грн), який повинен бути внесений або перерахований за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів:ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) : 37975895;

Банк одержувача:Казначейство України (ел.адм.подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998 ;

Рахунок отримувача: UA0007493;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: судовий збір, за позовом_______, на рішення від_____,

по справі___, Закарпатський апеляційний суд.

У разі невідповідності апеляційної скарги вимогам ст. 356 ЦПК України та несплати суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційна скарга також підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити апелянтку та надати їй строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, шляхом надання суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Щодо клопотання про розгляд справи режимі відеоконференції, то таке слід вирішити, після усунення вищезазначених недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.185, 354, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Васильєв Павло Сергійович, про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 19 серпня 2024 року задовольнити та поновити строк на його оскарження.

Клопотання ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Васильєв Павло Сергійович,про звільнення від сплати судового збору відхилити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Васильєв Павло Сергійович, на рішення Рахівського районного суду від 19 серпня 2024 року - залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Г.Собослой