У Х В А Л А

23 жовтня2024 року

м. Київ

справа № 755/6132/23

провадження № 61-9872ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.

розглянув касаційну скаргу представника Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - адвоката Петренко Галини Вікторівни на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, про витребування майна із чужого незаконного володіння та

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом, у якому просили витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 по нерухомого майна, а саме квартири

АДРЕСА_1 в рівних частках.

22 листопада 2023 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва позов задоволено частково, витребувано від ОСОБА_3 з незаконного володіння на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 частинуквартири

АДРЕСА_1 .

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

29 травня 2024 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Дельта банк» (далі - ПАТ «Дельта Банк») залишено без задоволення. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва

від 22 листопада 2023 року залишено без змін.

10 липня 2024 року представник ПАТ «Дельта Банк» - адвокат Петренко Г. В. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року, в якій просить їх скасувати, ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

06 серпня 2024 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу залишено без руху та надано заявниці десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених у ній недоліків, а саме для звернення до суду з заявою про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням підстав для його поновлення та наданням доказів на їх підтвердження; сплати судового збору.

Заявниці роз`яснено, що якщо вона не звернеться до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення із наведенням підстав для його поновлення, а також поданням доказів порушення апеляційним судом порядку вручення судового рішення, передбаченого статтею 272 Цивільного процесуального кодексу України

(далі - ЦПК України), у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.

Залишаючи касаційну скаргу без руху, касаційний суд визнав необґрунтованими посилання заявниці на введення воєнного стану, оскільки сам факт запровадження в Україні воєнного стану з 24 лютого 2022 року не свідчить про наявність підстав для безумовного поновлення пропущеного процесуального строку без наведення заявницею реальних фактичних обставин, які зумовлені воєнним станом і були перешкодою у вчиненні процесуальних дій.

Доказів введення дистанційної форми роботи в ПАТ «Дельта Банк» заявницею не надано.

За вказаних обставин підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, заявлені в клопотанні заявниці, Верховний Суд визнав неповажними.

Копію ухвали Верховного Суду від 06 серпня 2024 року доставлено до електронних кабінетів ПАТ «Дельта Банк» та адвоката Петренко Г. В. 08 серпня 2024 року, про що свідчать повідомлення про доставлення електронних листів.

Станом на 23 жовтня 2024 року заявницею не надано до Верховного Суду матеріалів на усунення недоліків її касаційної скарги.

Ініціювавши судовий розгляд справи, заявниця насамперед повиннна активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), зокрема всправі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З часу подання у липні 2024 року касаційної скарги заявниця не цікавилися ініційованим нею провадженням (скаргою), заяв, клопотань до Верховного Суду не подавала.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

ЄСПЛ зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року в справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

ЄСПЛ зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року в справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34).

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 28 квітня 2021 року в справі № 640/3393/19 (провадження

№ 11-24апп21), який є обов`язковим для застосування судами, процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 296 КАС України щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.

Водночас неусунення певних недоліків скарги передбачають різні правові наслідки, а саме:

- повернення судом апеляційної інстанції скарги - у разі неусунення недоліків щодо її форми та змісту, визначених у статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) (пункт 1 частини четвертої статті 169 КАС України), водночас скаржник не позбавлений права знову подати апеляційну скаргу з дотриманням встановлених до неї законом вимог;

- відмова судом апеляційної інстанції у відкритті апеляційного провадження - у разі неусунення недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо дотримання строку та ініціюванням перед судом питання про його поновлення, що також є передумовою для відмови в подальшому у відкритті провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4 частини першої статті 299 КАС України).

На переконання Великої Палати Верховного Суду, до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, окрім цього, має інші недоліки і такі недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунено, зокрема, не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для поновлення строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Такий висновок застосовний і під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження.

15 грудня 2017 року набули чинності КАС України, ЦПК України та Господарський процесуальний кодекс України, які в основному є уніфікованими.

Так, підстави повернення апеляційної скарги в КАС Українита ЦПК України є аналогічними, а підстави повернення касаційної скарги такі ж, як підстави повернення апеляційної скарги.

Так само є уніфікованими і підстави відмови у відкритті апеляційного провадження у КАС України та ЦПК України.

Тому під час вирішення питання про долю касаційної скарги, яка подана з порушенням строку на касаційне оскарження, необхідно враховувати, що абзац 2 частини третьої статті 393 ЦПК України у контексті пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України передбачає необхідність відмови у відкритті касаційного провадження, оскільки виключає можливість відкриття касаційного провадження за відсутності підстав для поновлення строку подання скарги.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

За таких обставин касаційний суд зобов`язаний відмовити представнику

ПАТ «Дельта Банк» - адвокату Петренко Г. В. у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - адвоката Петренко Галини Вікторівни на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, про витребування майна із чужого незаконного володіннявідмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Ситнік

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська