Справа № 367/1564/24
Провадження №2-з/367/41/2024
УХВАЛА

Іменем України

20 лютого 2024 року Ірпінський міський суд Київської області в складі: головуючого судді Чернової О.В., за участі секретаря Шлейко В.Ю., розглянувши у судовому засіданні клопотання/заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Серебряник Олесі Олександрівни про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла заява представника заявника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви, яку заявник має намір пред`явити до Товариства з обмеженою відповідальністю «Відважних» та ОСОБА_3 про стягнення солідарно грошових коштів.

В обґрунтування заяви вказала, що 25.05.2021 між ОСОБА_3 (далі - сторона-1) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Відважних" (далі - сторона-2) укладено Договір №01 про спільну діяльність (простого товариства) у будівництві багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1 .

У відповідності до п.2.1. договору, сторони зобов`язалися об`єднати свої вклади та без створення юридичної особи спільно діяти у будівництві багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 на земельних ділянках з кадастровими номерами: :03:012:0004 та :03:012:0003, для досягнення спільної мети - створення об`єкту спільної власності та його подальшого розподілу між учасниками спільної діяльності пропорційно до внесеного учасником вкладу.

Метою Договору не є отримання прибутку, а з моменту оформлення права власності кожен учасник спільної діяльності розпоряджається своєю часткою в об`єкті спільної власності на свій власний розсуд, відповідно до вимог Цивільного кодексу, і такі дії вже не є предметом цього Договору. Пунктом 2.3. Договору передбачено, що досягнення мети цього Договору забезпечується також через залучення до спільної діяльності інших учасників, з якими укладаються додаткові угоди до цього договору, що є невід`ємною частиною. Мета Договору вважатиметься досягнутою із дня передачі учасникам спільної діяльності збудованих приміщень в завершеному будівництвом об`єкті спільної власності та виготовлення необхідної документації для отримання документів про право власності на приміщення та квартири, що є їх часткою у спільному майні (п. 2.4. Договору).

Згідно п. 3.1. договору, для досягнення цілей за цим договором сторони зобов`язуються здійснити вклади у вигляді права на користування земельною ділянкою для будівництва та подальшої експлуатації (права на забудову земельної ділянки), грошових коштів, трудової та інтелектуальної участі, організаційних дій, майна та майнових прав, у розмірах та на умовах, відповідно до умов цього Договору.

Так, відповідно до підпункту 3.3.1. пункту 3.3. Розділу 3 договору, сторона-1 здійснює свій вклад у спільну діяльність шляхом передачі: 3.3.1.1. права на забудову земельної ділянки та подальшої експлуатації на ній об`єктів нерухомості, а саме: земельної ділянки, яка належить на праві приватної власності стороні-1, загальною площею 0,8894 га та 0,9232 га за адресою: АДРЕСА_1 на земельних ділянках з кадастровими номерами: :03:012:0004 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 109, номер запису про право власності з Державного реєстру речових прав 21925447) та :03:012:0003 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 109, номер запису про право власності з Державного реєстру речових прав 41379975).

Згідно підпункту 3.3.2. пункту 3.3. розділу 3 Договору, Сторона-1 здійснює свій вклад у спільну діяльність у вигляді: 3.3.2.1. організації та ведення обліку спільної діяльності в рамках Договору про спільну діяльність; 3.3.2.2. фінансування будівництва шляхом перерахування грошових коштів на рахунок виконавців підрядних робіт; 3.3.2.3. укладення правочинів для забезпечення виконання спільної діяльності з третіми особами в рамках Договору про спільну діяльність, в тому числі, додаткових угод до цього Договору про залучення нових учасників спільної діяльності; 3.3.2.4. виконання функцій забудовника при будівництві об`єкту спільної власності на підставі довіреності "Сторони-1", в рамках Договору про спільну діяльність; 3.3.2.5. збору та отримання вихідних даних; 3.3.2.6. виконання підготовчих робіт; 3.3.2.7. здійснення поточного керівництва організації будівництва об`єкта спільної власності; 3.3.2.8. введення в експлуатацію об`єкту спільної власності разом з усіма учасниками будівництва (в т.ч. підрядними та субпідрядними організаціями), а також проведення з ними відповідних розрахунків; 3.3.2.9. виготовлення необхідної документації для отримання кожною стороною (учасником спільної діяльності) документів про право власності на квартири та приміщення, що є часткою у спільному майні.

Пунктом 3.4. Договору визначено, що розмір вкладу залучених учасників спільної діяльності визначається Додатковою угодою до цього Договору.

У відповідності до п. 4.1. та 4.2. Договору, під час ведення спільних справ діяти від імені всіх учасників має право виключно "Сторона-2", Оператор спільної діяльності. У відносинах із третіми особами повноваження Оператора спільної діяльності вчиняти правочини від імені всіх учасників посвідчується цим Договором, Договором доручення та Довіреністю, у разі якщо до цього Договору залучено додаткових учасників, ще і Додатковою угодою до цього Договору. Пунктом 11.1. договору визначено, що результатом спільної діяльності сторін за цим договором про спільну діяльність є закінчення будівництва та введення Стороною-2 разом із Стороною-1 Об`єкта спільної власності в експлуатацію та виготовлення необхідної документації для отримання кожним учасником спільної діяльності права власності на відповідну частку Об`єкта згідно з умовами цього Договору та згідно з умовами Додаткових угод до цього Договору.

У відповідності до п. 11.5. та 11.6. Договору, часткою Сторони-1 є квартири та/або нежитлові приміщення Об`єкту спільної власності, площа яких складає 2000 кв.м. Часткою Сторони-2 є площа Об`єкту спільної власності, за виключенням частки у спільному майні Сторони-1.

Так, згідно п. 12.1. та 12.3. Договору, за невиконання або неналежне виконання обов`язків за цим Договором про спільну діяльність Сторони несуть відповідальність згідно з вимогами чинного законодавства України. У випадку порушення Стороною-2 умов цього Договору, що унеможливлює подальше досягнення мети цього Договору, Сторона-2 відшкодовує учасникам спільної діяльності вартість внесених вкладів.

Крім того, 25.05.2021 між ТОВ "Відважних" (далі - Сторона-2) та ОСОБА_1 (далі - Сторона-4) укладено Додаткову угоду №2 до Договору №01 від 25.05.2021 про спільну діяльність (простого товариства) у будівництві багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1 (далі - Додаткова угода № 2).

Пунктом 1 Додаткової угоди № 2 передбачено залучити до спільної діяльності ОСОБА_1 , визначивши її Стороною-4 Договору про спільну діяльність, доповнивши преамбулу Договору про спільну діяльність новим абзацом, визначивши ОСОБА_1 Стороною-4 Договору про спільну діяльність.

Згідно пункту 2 Додаткової угоди № 2, Договір про спільну діяльність доповнено підпунктом 3.3.4, згідно з яким Сторона-4 здійснює вклад у спільну діяльність у вигляді грошових коштів в національні валюті України (гривнях) в сумі 4 500 000,00 (чотири мільйони п`ятсот тисяч гривень 00 копійок), шляхом перерахування грошових коштів за відповідним цільовим призначенням: повне внесення вкладу у спільну діяльність у будівництві згідно з Додатковою угодою №2 від 25 травня 2021 р. ( ОСОБА_1 ).

При цьому, відповідно до п. 3 Додаткової угоди № 2, розподіл результату спільної діяльності між Сторонами Договору про спільну діяльність у зв`язку з укладенням Додаткової угоди здійснюється з врахуванням частки Сторони-4, яка обраховується відповідно до вимог пункту 11.7. Договору про спільну діяльність. Часткою Сторони-4 є приміщення загальною площею 450 кв.м. за будівельною адресою: АДРЕСА_1 на земельних ділянках з кадастровими номерами: 0:03:012:0004 та :03:012:0003. Частка Сторони-2 відповідно буде зменшена на розмір частки Сторони-4.

Пунктом 4 Додаткової угоди № 2 визначено, що Сторона-2 зобов`язується передати Стороні-4 у строки та за умов, визначених цією Додатковою угодою, квартири загальною площею 450 кв.м. Сторона-2 зобов`язується визначити Стороні-4 (протягом 6-ти місяців з моменту підписання цієї Додаткової угоди) приміщення із зазначенням будинків, поверхів та планувальних рішень.

Відповідно до пункту 8 Додаткової угоди № 2, Сторона-4 зобов`язана дотримуватися усіх умов Договору про спільну діяльність, до якого вона долучилася через підписання цієї Додаткової угоди, в тому числі: - оформити Договір доручення на ім`я Сторони-2 для виконання нею функцій замовника будівництва та досягнення спільної господарської мети - будівництво, введення в експлуатацію та розподіл результату спільної діяльності в рамках Договору про спільну діяльність; - своєчасно внести вклад у розмірі та строки, визначені у пункті 2 цієї Додаткової угоди.

При цьому, пунктом 9 Додаткової угоди № 2 передбачено, що Сторона-2 зобов`язана виконати усі обов`язки Сторони-2 відповідно до умов Договору про спільну діяльність, в тому числі:

- завершити будівництво Об`єкту та отримати Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації у термін до травня 2023 року. Сторони домовились про допустиме відхилення від строків введення Об`єкту в експлуатації терміном на шість місяців, яке не вважається порушенням умов Договору, за наявності об`єктивних причин, про які Сторона-2 повідомляє усіх учасників спільної діяльності у загальнодоступний спосіб;

- після завершення будівництва та отримання Декларації про готовність об`єкта до експлуатації здійснити розподіл часток Сторін у створеному спільному майні, а саме: передати Стороні-4 наступне: квартиру у власність згідно з пунктом 3 цієї Додаткової угоди, Витяг з Державного реєстру прав на нерухоме майно, Технічний паспорт квартири. У випадках невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цією Додатковою угодою Сторони несуть відповідальність згідно умов цієї Додаткової угоди та чинного законодавства України.

Із вище викладеного вбачається, що Відповідач 1 зобов`язався завершити будівництво Об`єкту та отримати Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації у термін не пізніше листопада 2023 року.

На виконання п. 8 Додаткової угоди № 2 між ОСОБА_1 (Позивач) та ТОВ "Відважних" (Відповідач 1) укладено відповідний Договір доручення № 3 від 25.05.2021 з Деталізованим змістом доручення.

Окрім зазначеного вище, 25.05.2021 між ОСОБА_3 (Первісний Кредитор), ОСОБА_1 (Новий Кредитор) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Відважних" (Боржник) укладено Договір про відступлення права вимоги №2 до Додаткової угоди №2 від 25.05.2021 (далі - Договір про відступлення права вимоги).

Зазначений Договір про відступлення права вимоги укладений у відповідності до п.5.1.7. Договору №01 про спільну діяльність у будівництві багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1 від 25.05.2021 (далі - Договір про спільну діяльність).

Так, пунктом 5.1.7. Договору про спільну діяльність визначено, що Сторона-1 ( ОСОБА_3 ) має право відступати майнові права на свою частку у спільному майні іншій особі.

Так, у відповідності до предмета Договору про відступлення права вимоги (п. 1.1. Договору), Первісний Кредитор передає належне йому право вимоги, згідно із Додатковою угодою № 2 від 25.05.2021 до Договору № 01 про спільну діяльність (простого товариства) у будівництві багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1 від 25.05.2021 (далі - Договір про спільну діяльність), а Новий Кредитор приймає право вимоги, що належить Первісному Кредитору за Додатковою угодою № 2 від 25.05.2021 до Договору № 01 про спільну діяльність (простого товариства) у будівництві багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1 .Сковороди від 25.05.2021 із змінами, внесеними Додатковою угодою від 25.05.2021, а саме: ОСОБА_1 має право на частку у спільному майні загальною площею 450 кв.м. за будівельною адресою: АДРЕСА_1 .

Пунктом 2.1. Договору про відступлення права вимоги визначено, що за отримане право вимоги до Боржника за Додатковою угодою № 2 від 25.05.2021 до Договору № 01 про спільну діяльність (простого товариства) у будівництві багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1 від 25.05.2021, Новий Кредитор сплачує Первісному Кредитору грошові кошти в розмірі, що дорівнює 4 500 000,00 (чотири мільйони п`ятсот тисяч гривень 00 копійок).

При цьому, пунктом 2.2. Договору про відступлення права вимоги передбачено, що грошові кошти, визначені пунктом 2.1, вважаються отриманими Первісним Кредитором від Нового Кредитора в повному обсязі на момент підписання Договору про відступлення права вимоги.

Права та обов`язки сторін визначені Розділом 3 Договору про відступлення права вимоги.

Підпунктами 3.1.1. та 3.1.3. пункту 3.1. Розділу 3 Договору про відступлення права вимоги визначені обов`язки Первісного Кредитора, а саме: 3.1.1. відступити Новому Кредитору право вимоги згідно з умовами цього Договору; 3.1.3. Первісний Кредитор відповідає перед Новим Кредитором за недійсність переданого йому права вимоги.

Згідно п.п.3.2.1. п.3.2. Розділу 3 Договору про відступлення права вимоги, обов`язком Нового кредитора визначено сплату Первісному Кредитору суми, зазначеної в п. 2.1. та 2.2. Договору про відступлення права вимоги.

У свою чергу, у відповідності до п.п. 3.3.1. п. 3.1. Розділу 3 Договору про відступлення права вимоги, Боржник за Договором зобов`язався виконати свої зобов`язання за Додатковою угодою №2 від 25.05.2021 до Договору №01 про спільну діяльність (простого товариства) у будівництві багатоквартирного житлового будинку в АДРЕСА_1 від 25.05.2021, з урахуванням умов даного Договору про відступлення права вимоги: передати Новому Кредитору відокремлені квартири загальною площею 450 кв.м. за будівельною адресою: Г. Сковороди, м. Ірпінь. Київська область.

Окрім того, підпунктом 3.3.5. пункту 3.3. Розділу 3 Договору про відступлення права вимоги визначено, що після закінчення будівництва житлового комплексу та здачі його в експлуатацію Боржник: (Відповідач 1 у справі) зобов`язується не пізніше ніж до травня 2023 року надати Новому Кредитору (Позивач у справі) належну йому частку у спільному майні у власність, а також сприяти в оформленні права власності на неї. Боржник оформлює і подає відповідним органам усі документи, які є необхідними для оформлення Новому Кредитору права власності на належну йому частку в Об`єкті.

При цьому, відповідно до п. 3.4. Договору про відступлення права вимоги, Первісний Кредитор (Відповідач 2 у справі) має право на належне виконання Новим Кредитором (Позивач у справі) усіх зобов`язань за цим Договором.

У відповідності до п. 3.5. Договору про відступлення права вимоги, Новий Кредитор (Позивач) має право на: 3.5.1. належне виконання Первісним Кредитором усіх своїх зобов`язань за дим Договором: 3.5.2. на вимогу до Боржника щодо виконання зобов`язань, а саме: на отримання від Боржника відокремленого приміщення загальною площею 450 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 .

У свою чергу, ані Відповідач 1 - Товариство з обмеженою відповідальністю "Відважних", ані Відповідач 2 - ОСОБА_3 свої зобов`язання за Договором про відступлення права вимоги №2 від 25.05.2021 до Додаткової угодою №2 від 25.05.2021 до Договору про спільну діяльність №01 від 25.05.2021 не виконали.

Відповідач 1 - ТОВ "Відважних" не завершив будівництво Об`єкту та не отримав Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації у термін до травня 2023 року, не передав Позивачу належну йому частку у спільному майні у власність та не оформив право власності на неї за Позивачем, на дату подачі цієї заяви про забезпечення позову зобов`язання Відповідача 1 також залишаються не виконаними у повному обсязі.

Крім того, Відповідач 2 - ОСОБА_3 , на виконання умов Договору про відступлення права вимоги № 2 від 25.05.2021, а саме п. 2.1, 2.2. та підпункту 3.2.1. п. 3.2. Розділу 3 Договору отримала від ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 4 500 000,00 грн. за частку у спільному майні Об`єкта будівництва загальною площею 450 кв.м. за будівельною адресою: Г. Сковороди, м. Ірпінь, Київська область, яку Позивачем до цього часу не отримано у власність, а відтак, у відповідності до підпункту 3.1.3. пункту 3.1. Розділу 3 Договору про відступлення права вимоги, Відповідач 2 відповідає перед Позивачем за недійсність переданого Новому Кредитору (Позивачу) права вимоги.

Бездіяльність та протиправна поведінка Відповідачів, яка полягає у невиконанні ними умов Договору про відступлення права вимоги №2 від 25.05.2021, а також відсутність реагування на вимоги Позивача щодо належного виконання умов договірних відносин, свідчить про свідоме ухилення Товариства з обмеженою відповідальністю "Відважних" та ОСОБА_3 від виконання взятих на себе зобов`язань за Договором про відступлення права вимоги. Водночас, до теперішнього часу договірні зобов`язання Відповідачами залишаються не виконаними.

Зважаючи на тривале невиконання своїх зобов`язань Відповідачами у Позивача є обґрунтовані підстави вважати, що Відповідачі спробують ухилитись від виконання майбутнього рішення суду, у разі задоволення позовних вимог судом у даній справі, та можуть укласти фіктивні правочини з метою виведення коштів зі своїх рахунків або відчуження майна, яким вони володіють.

З огляду на вищевикладене, у заявника виникла необхідність у забезпеченні позову шляхом накладення арешту на грошові кошти на будь-яких банківських рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІДВАЖНИХ" (вул. Алієвої, буд. 66/1, приміщення 14, місто Ірпінь, Київська область, 08205, податковий номер 42314959) в межах суми позовних вимог у розмірі 4 500 000,00 грн. та шляхом накладення арешту на рухоме та нерухоме майно ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , паспорт серія НОМЕР_2 , виданий Ленінським РВ УМВС України в Луганській обл. 23.03.2005) в межах суми позовних вимог у розмірі 4 500 000,00 грн.

Дослідивши подану заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку, що вона не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

За правилами ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Вимоги щодо змісту, форми заяви про забезпечення позову визначено ст.151 ЦПК України, відповідно до ч.1 якої заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Отже, за змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Тобто, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Мета забезпечення позову - це хоч і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити, якщо такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд у своїх судових рішеннях (від 10 березня 2020 року у справі №750/12430/19, від 28 травня 2020 року у справі №211/374/20, від 30 листопада 2020 року у справі №127/17451/20 та ін.) під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, ухваленого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Положеннями статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову. Одним із видів такого забезпечення є накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і находяться у нього чи в інших осіб (пункт 1 частини першої статті 150 ЦПК України).

При цьому, такий вид забезпечення позову як накладення арешту застосовується судом, як правило, у майнових спорах у тих випадках, коли майно є спірним та може бути відповідачем продане, розтрачене, кошти витрачені, що в майбутньому перешкоджатиме виконанню рішення (передачі цього майна) або взагалі зробить його виконання неможливим.

Отже, необхідними умовами для вжиття забезпечувальних заходів, зокрема арешту майна, є, насамперед, належність цього майна до предмету спору та належність його відповідачеві, розумна співмірність вартості арештованого майна ціні позову, обґрунтування необхідності вжиття заходів для захисту прав позивача та можливість такого заходу забезпечити реальне виконання очікуваного позивачем рішення.

Суд зауважує, що саме лише посилання в заяві на потенційну можливість вчинення відповідачами недобросовісних дій без наведення відповідного обґрунтування та надання доказів на підтвердження зазначених обставин не свідчить про необхідність вжиття відповідних заходів забезпечення позову та про співмірність вказаного способу забезпечення позову заявленим позовним вимогам.

З врахуванням викладеного, суд, надаючи оцінку обґрунтованості доводів заявниці щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, враховуючи співмірність заходів забезпечення позову змісту заявлених позовних вимог, приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, а її доводи не свідчать про те, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду у майбутньому, не надано доводів, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, для забезпечення якого заявник просить вжити відповідні заходи.

Так, заявниця просить накласти арешт на грошові кошти на будь-яких банківських рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІДВАЖНИХ" (вул. Алієвої, буд. 66/1, приміщення 14, місто Ірпінь, Київська область, 08205, податковий номер 42314959) в межах суми позовних вимог у розмірі 4 500 000,00 грн. та на рухоме та нерухоме майно ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , паспорт серія НОМЕР_2 , виданий Ленінським РВ УМВС України в Луганській обл. 23.03.2005) в межах суми позовних вимог у розмірі 4 500 000,00 грн..

Разом з тим, ухвала про вжиття заходів забезпечення позову має бути чіткою для її виконання, зокрема, щодо кола виконавців такої ухвали (банківських установ).

Не зазначення заявницею чіткої інформації про конкретні рахунки, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю «ВІДВАЖНИХ», та у яких саме банківських установах, не дозволяє визначити на яких саме рахунках знаходяться кошти, на які заявник просить накласти арешт.

Окрім цього, заявницею не зазначено відомостей про майно ОСОБА_3 , на яке необхідно накласти арешт, та не додано доказів належності останній об`єктів такого майна станом на момент звернення до суду із заявою про забезпечення позову та не обґрунтовано застосування заходу забезпечення у виді арешту нерухомого і рухомого майна за позовом про стягнення коштів.

Положення Закону України «Про виконавче провадження» (зокрема, ч. 3 ст. 18) свідчать про те, що під час здійснення виконавчого провадження виконавець має право накладати арешт саме на кошти боржника, що містяться на його рахунках у банківських установах, а не на рахунки боржника.

Стаття 48 Закону України «Про виконавче провадження» встановлює невичерпний перелік рахунків, на кошти на яких накладати арешт заборонено, зазначаючи, що законом можуть бути визначені й інші кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту на які заборонено.

Арешт рахунку чинним законодавством про виконання судових рішень не передбачено. У випадку ж арешту коштів на певну суму на такому рахунку, останнім можна користуватись, однак з умовою, що залишок коштів на ньому не може бути меншим арештованої суми. Заборонено накладати арешт на кошти, призначені для виплати заробітної плати. Але оскільки сума таких коштів змінюється залежно від періоду виплати, то накладається арешт на кошти на рахунку, за виключенням суми коштів, необхідної для виплати заробітної плати.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду № 5010/577/2011-27/22 від 04 серпня 2022 року.

На підставі викладеного, суд, надаючи оцінку обґрунтованості доводів заявниці щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, враховуючи відсутність доказів співмірності та відповідності заходів забезпечення позову змісту майбутніх позовних вимог, приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, передчасною, а її доводи не свідчать про те, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання можливого рішення суду у майбутньому.

Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 адвоката Серебряник Олесі Олександрівни про забезпечення позову до подання позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 151, 153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 адвоката Серебряник Олесі Олександрівни про забезпечення позову до подання позовної заяви, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів із дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.В. Чернова