Справа № 309/4272/24
Провадження № 2/309/1127/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Довжанин М.М.

за участю секретаря судового засідання: Драб Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Томищ Маріанна Серафимівна до Хустської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Король Надія Іванівна про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Хустської міської ради, третя особа приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Король Н.І. про визнання права власності в порядку спадкування. Посилається на те, що він є сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 . Оскільки батько позивача заповіту не складав, то після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом, в тому числі на спадкове майно - житловий будинок в АДРЕСА_1 .

Позивач спільно проживав і був зареєстрований на момент смерті спадкодавця ОСОБА_3 в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 і він є таким, що фактично прийняв спадщину та є єдиним спадкоємцем. Інші особи, які мають право на спадщину після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відсутні.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Король Н.І. для оформлення спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 .

При вивченні документів для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 нотаріусом з`ясовано, що Хустським державним підприємством технічної інвентаризації житловий будинок, що належав померлому ОСОБА_3 належав йому згідно рішення №124 виконкому Хустської міської ради від 16.04.1976 року "Про виділення земельних ділянок і надання права будівництва індивідуальних жилих будинків" та був ним збудований , однак не був за ним зареєстрований на праві власності належним чином .

Відповідно до будівельного паспорту житловий будинок в АДРЕСА_1 був збудований батьком позивача на підставі договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку 1976 року та на підставі рішення №124 виконкому Хустської міської Ради депутатів трудящих від 16.04.1976 року про виділення земельних ділянок і надання права будівництва індивідуальних жилих будинків. Будівництво даного житлового будинку було завершено у 1985 році, однак ОСОБА_3 за своє життя не зареєстрував своє право власності на даний житловий будинок та не отримав правовстановлюючий документ, хоч у даному будинку тривалий час проживав та був зареєстрований як спадкодавець ОСОБА_3 , так і позивач по справі.

За таких обставин приватним нотаріусом Хустського нотаріального округу Король Н.І. роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок, що належав ОСОБА_3 і розташований в АДРЕСА_1 неможливо та рекомендувала звернутися до суду для вирішення даного питання.

Інших спадкоємців, що мають право на спадщину та фактично прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 окрім позивача ОСОБА_1 немає.

За наведених вище обставин позивач ОСОБА_1 змушений звернутися до суду із даним позовом про визнання права власності на спадкове майно , оскільки не може реалізувати своє право на спадкове майно та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок в АДРЕСА_1 , хоч має таке право.

З довідки № 17 від 29.01.2024 р., виданої Хустським державним підприємством технічної інвентаризації слідує, що згідно матеріалів технічної інвентаризації житловий будинок з господарськими будівлями в АДРЕСА_1 належав померлому ОСОБА_3 згідно рішення №124 виконкому Хустської міської Ради депутатів трудящих від 16.04.1976 року "Про виділення земельних ділянок і надання права будівництва індивідуальних жилих будинків", згідно якого було виділено земельну ділянку площею 0,03 га. В Хустському державному підприємстві технічної інвентаризації будинок не зареєстровано .

Померлий ОСОБА_3 за життя збудував даний будинок, але належним чином його не оформив, жодного правовстановлюючого документу не отримував.

Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 04.09.2024 року приватним нотаріусом Король Н.І. заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно листа приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Король Н.І. №685/01-16 від 04.09.2024 року повідомлено позивача, оскільки відсутні належним чином правовстановлюючі документи для переоформлення права на спадщину, у відповідності до п.4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 позивачу потрібно звернутися до Хустського районного суду .

Отже, у зв`язку з відсутністю актуалізованого правовстановлюючого документа на нерухоме майно процесуально оформити та отримати свідоцтво про право на спадщину, що підлягає державній реєстрації, у нотаріальному порядку не передбачено законом. Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 немає.

На даний час у позивача немає іншого варіанту вирішити питання про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, окрім як зробити це у судовому порядку.

Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судове засідання позивач та її представник адвокат Томищ М.С. не з`явилися. Представником подано до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи у її відсутності та за відсутності позивача, в інтересах якого діє, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача Хустської міської ради в судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги не заперечив, залишає на розсуд суду.

Третьою особою приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Король Н.І. подано заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутності, проти задоволення позову не заперечує .

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України,з урахуванням заяв учасників процесу про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час розгляду справи відповідач не заперечив позов, фактично визнав позовні вимоги і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Судові витрати слід покласти на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 142, 206, 247, 258-268 ЦПК України, ст. 16, 319,328, 1216,1218, 1222, 1296 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Томищ Маріанна Серафимівна задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М. М.