Справа № 507/1961/23
Провадження № 2/507/24/2024
Номер рядка звіту 7
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" лютого 2024 р. смт. Любашівка
Любашівський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді Вужиловського О.В.,
за участю секретаря судового засідання Войковської І.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Любашівка Одеської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Любашівської селищної ради Подільського району Одеської області, державного реєстратора Любашівської селищної ради Дудника Геннадія Олександровича, фермерського господарства «Магденко», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: відділ № 4 управління у Подільському районі Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки, відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав,
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
Відповідачі та треті особи в судове засідання не з`явились, відзиву на позовну заяву не надали, хоча були належним чином повідомлені про день, час та місце слухання справи, що підтверджується поштовими повідомленнями про вручення судових повідомлень.
Процесуальні дії у справі.
08 листопада 2023 року ухвалою судді Любашівського районного суду Одеської області Вужиловського О.В. провадження по даній справі було відкрито і постановлено провести розгляд справи за правила загального позовного провадження (т.2 а.с. 72).
08 грудня 2023 року ухвалою суду було задоволено клопотання представника позивача та витребувано у відповідачів докази (а.с. 94-95).
Ухвалою суду від 29 грудня 2023 року підготовче провадження було закрите та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 10 годину 00 хвилин 24 січня 2024 року (а.с. 112).
Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 за заповітом.
При зверненні до державного реєстратора прав на нерухоме майно для реєстрації прав на земельну ділянку позивачу було відмовлено, через відсутність даних про таку земельну ділянку у державному земельному кадастрі (а.с. 42).
Із технічної документації із землеустрою щодо розпаювання земель членам колишнього КСП «Маяк» можна встановити, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 отримали різні земельні ділянки які є сусідніми (а.с. 14-17).
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 43).
Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права.
Вислухавши сторони, дослідивши докази, надані сторонами, суд приходить до слідуючого.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.
Відповідно до ст. 81 КПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема договори та інші правочини, інші юридичні факти.
Відповідно до частини 2 статті 78 Земельного кодексу України право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них.
Частиною 1 статті 79 ЗК України визначено, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.
Згідно з частинами 1, 5 статті 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.
Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.
Винесення в натуру (на місцевість) меж сформованої земельної ділянки до її державної реєстрації здійснюється за документацією із землеустрою, яка стала підставою для її формування.
У разі встановлення (відновлення) меж земельних ділянок за їх фактичним використанням у зв`язку з неможливістю виявлення дійсних меж, формування нових земельних ділянок не здійснюється, а зміни до відомостей про межі земельних ділянок вносяться до Державного земельного кадастру.
Згідно ст. 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.
Відповідно до ч.4 ст. 9 Закону України «Державний земельний кадастр» виправлення помило у Державному земельному кадастрі здійснює державний кадастровий реєстратор.
Згідно ст.37 Закону у разі виявлення фізичною або юридичною особою у витязі, довідці з Державного земельного кадастру, викопіюванні з картографічних матеріалів Державного земельного кадастру технічної помилки (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), допущеної органом, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, заінтересована особа письмово повідомляє про це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, який перевіряє відповідність відомостей Державного земельного кадастру інформації, що міститься в документах, які стали підставою для внесення цих відомостей. Якщо факт невідповідності підтверджено, орган, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, безоплатно виправляє допущену помилку в день надходження повідомлення та не пізніше наступного дня повідомляє про це заінтересованих осіб.
У разі виявлення технічної помилки, допущеної в записах Державного земельного кадастру органом, що здійснює його ведення, зазначений орган у п`ятиденний строк письмово повідомляє про це заінтересовану особу.
Виправлення технічних помилок, допущених у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок наявності технічних помилок у документах, на підставі яких були внесені такі відомості, здійснюється після виправлення помилок у зазначених документах,
Виправлення інших помилок, допущених у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою, оцінки земель, здійснюється після внесення змін до такої документації.
Виправлення помилок у відомостях про земельну ділянку може здійснюватися також на підставі технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок у натурі (на місцевості) або матеріалів інвентаризації земель чи рішення суду.
Інформація про виправлення технічних помилок не пізніше наступного дня з дня їх виправлення надається в письмовій формі власникам та користувачам земельних ділянок, а також третім особам, чиїх інтересів стосувалося виправлення помилок.
Процедура та вимоги щодо ведення Державного земельного кадастру визначені Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року № 1051 (далі - Порядок).
Згідно п.153 Порядку виправлення помилок, допущених у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою та оцінки земель, здійснюється після внесення змін до такої документації. Приймання та ведення обліку заяв про внесення виправлених відомостей до Державного земельного кадастру, їх оприлюднення та розгляд здійснюються відповідно до пунктів 69-87, 210, 211 цього Порядку після підтвердження факту допущення помилки у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою та оцінки земель, внесення виправлень відповідно до пунктів 140-148 цього Порядку.
Додатком № 37 до Порядку передбачено подання документів/посвідчених копій документів, що містять зазначені у повідомленні помилки, допущені у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою, оцінки земель (у разі наявності таких документів); погодженої документації із землеустрою, оцінки земель з виправленими відомостями, яка є підставою для виправлення відповідних помилок у Державному земельному кадастрі; документа, що підтверджує внесення плати за внесення до Державного земельного кадастру виправлених відомостей у документації із землеустрою, оцінки земель.
Відповідно до пункту 142 Порядку, розгляд повідомлення про виявлення технічної помилки та виконання за результатами його розгляду дій, передбачених пунктами 143-150 цього Порядку, здійснюються Державним кадастровим реєстратором у день надходження такого повідомлення.
Згідно пункту 143 Порядку державний кадастровий реєстратор під час розгляду повідомлення про виявлення технічної помилки перевіряє відповідність відомостей Державного земельного кадастру інформації, що міститься в документах, які є підставою для внесення таких відомостей.
Пунктом 144 Порядку встановлено, якщо факт невідповідності відомостей Державного земельного кадастру інформації, що міститься в документах, які є підставою для внесення таких відомостей, підтверджено, Державний реєстратор за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру: 1) складає в електронній та паперовій Формі протокол виправлення помилки за Формою згідно з додатком 30: 2) безоплатно виправляє допущену помилку (крім випадків, коли технічна помилка допущена не з вини органу, що здійснює ведення Державного земельного кадастру); 3) письмово повідомляє не пізніше наступного дня про виправлення помилки заінтересованим особам за формою згідно з додатком 31 (у тому числі власників, користувачів земельних ділянок, а також третіх осіб, інтересів яких стосувалося виправлення помилок); 4) безоплатно видає заявникові за його бажанням витяг, довідку з Державного земельного кадастру, викопіювання з картографічних матеріалів Державного земельного кадастру на заміну документа, в якому виявлено помилку.
Пунктом 145 Порядку визначено, що у протоколі виправлення помилки зазначаються: 1) дата та номер протоколу; 2) реєстраційний номер повідомлення про виявлення технічних помилок (за наявності); 3) відомості про документ, в якому виявлено технічну помилку (витяг, довідку з Державного земельного кадастру, викопіювання з картографічних матеріалів Державного земельного кадастру), а саме: назва, реєстраційний номер та дата видачі; 4) відомості про особу, яка звернулася з повідомленням про виявлення технічної помилки (за наявності), зазначені у підпункті 3 пункту 72 цього Порядку; 5) суть виявлених помилок; 6) відомості про Державного кадастрового реєстратора, який здійснив виправлення технічної помилки; 7) дані про об`єкт Державного земельного кадастру, у відомостях щодо якого виявлено технічну помилку. Протокол виправлення помилки у паперовій формі підписується Державним кадастровим реєстратором та засвідчується його печаткою, а в електронній формі - власним кваліфікованим електронним підписом. Виправлення помилок, допущених у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою та оцінки земель, здійснюється після внесення змін до такої документації.
За змістом наведених норм чинного законодавства вбачається, що визнанню наявності помилки та набуттю підстав для її виправлення шляхом внесення відповідних змін до Державного земельного кадастру передує процедура встановлення невідповідності інформації в документації, у яку спочатку необхідно внести зміни. Відтак першою подією має бути виправлення помилок у документації із землеустрою, а потім звернення до Державного кадастрового реєстратора про внесення виправлених відомостей до Державного земельного кадастру. При цьому згідно зі статтею 22 Закону України Про Державний земельний кадастр документи, які є підставою для внесення відомостей до Державного земельного кадастру, мають відповідати законодавству.
Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі № 803/553/16, від 08 квітня 2020 року у справі № 520/2093/19.
До суду не надано ні погодженої документації із землеустрою, оцінки земель з виправленими відомостями, яка є підставою для виправлення відповідних помилок у Державному земельному кадастрі, ні документів щодо внесення плати для внесення до Державного земельного кадастру виправлених відомостей. Крім цього, в порушення пункту 144 Порядку державним кадастровим реєстратором не оформлено протокол виправлення помилки та не повідомлено власників чи користувачів про внесені виправлення.
У постанові Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року у справі № 128/2884/16-ц сформульовано висновок про те, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. У разі видання органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування акта, яким порушуються права особи щодо володіння, користування чи розпорядження належною їй земельною ділянкою, такий акт визнається недійсним (частина перша статті 155 ЗК України).
За таких обставин, суд вважає, що ОСОБА_1 , який успадкував земельну ділянку після смерті ОСОБА_3 є належним позивачем та має право вимоги для захисту своїх прав і інтересів, а обраний спосіб захисту позивачем не суперечить ЦПК України та в разі задоволення його вимог захистить його порушені права.
На підставі викладеного суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог позивача до ОСОБА_2 , Любашівської селищної ради Подільського району Одеської області, фермерського господарства «Магденко», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: відділ № 4 управління у Подільському районі Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, Головного управління Держгеокадастру в Одеській області.
Позовні вимоги позивача по справі державного реєстратора Любашівської селищної ради Дудника Геннадія Олександровича не підлягають задоволенню, так як державний реєстратор функціонує як службова особа Любашівської селищної ради Подільського району Одеської області, яка і є належним відповідачем за дії державного реєстратора, а тому в задоволенні вимог до ОСОБА_2 , Любашівської селищної ради Подільського району Одеської області, державного реєстратора Любашівської селищної ради Дудника Геннадія Олександровича, фермерського господарства «Магденко», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: відділ № 4 управління у Подільському районі Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, Головного управління Держгеокадастру в Одеській області необхідно відмовити.
За таких обставин суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню.
Розподіл судових витрат між сторонами.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Сторони не заявляли клопотань про розподіл судових витрат, а тому суд вважає можливим залишити судові витрати за сторонами.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 81, 263-268 ЦПК України, суд,
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Любашівської селищної ради Подільського району Одеської області, державного реєстратора Любашівської селищної ради Дудника Геннадія Олександровича, фермерського господарства «Магденко», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: відділ № 4 управління у Подільському районі Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки, відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав - задовольнити частково.
В задоволенні позовних вимог до державного реєстратора Любашівської селищної ради Дудника Геннадія Олександровича відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: Вужиловський О.В.