Справа № 753/1046/24
Провадження № 2-1202/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

31 жовтня 2024 року Обухівський районний суд Київської області у складі: головуючої судді Висоцької Г.В., за участю секретаря Куник О.В., розглянувши в приміщенні Обухівського районного суду Київської області у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості з договором оренди,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року позивачка ОСОБА_1 через свого представника звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить стягнути з останньої заборгованості за договором оренди нерухомого майна у загальному розмірі 971 544 грн. 24 коп. та судові витрати.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 20.04.2022 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір оренди нерухомого майна, а саме будинку загальною площею 832,9 кв.м. у с. Підгірці Обухівського р-ну з орендною платою гривневий еквівалент 3000 дол. США за повний календарний місяць оренди. Даним договором також передбачена сплата орендарем всіх комунальних платежів. Починаючи з другої половини липня 2023 року відповідачка неналежно виконує свої обов`язки, передбачені договором оренди, яке проявляється у не сплаті орендної плати та витрат на утримання і обслуговування будинку, а також комунальних витрат.

Зокрема, розмір заборгованості по сплаті орендної плати складає гривневий еквівалент 15224,00 доларів США, а розмір заборгованості по оплаті витрат на утримання і обслуговування будинку, а також комунальних витрат складає гривневий еквівалент 1410,00 доларів США. Також здійснена оцінка пошкоджень, завданих Будинку Орендарем, за результатами якої встановлено, що пошкодження Будинку перевищують суму залогового платежу на гривневий еквівалент 4868,00 доларів США.

З урахуванням тривалості порушення, суми заборгованості за Договором, загальний розмір пені за Договором станом на дату складання даної позовної заяви становить 129837 грн. 38 коп., три проценти річних від простроченої суми складають 10412 грн. 89 коп., а інфляційне збільшення - 3148 грн. 34 коп.

28.03.2024 року ухвалою судді Обухівського районного суду Київської області прийнято позовну заяву, відкрито загальне позовне провадження, призначено у справі підготовче судове засідання.

01.04.2024 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області позовну заяву залишено без руху, надано п`ятиденний строк для усунення недоліків, роз`яснено позивачу, що у разі усунення ним недоліків позовної заяви у вказаний строк, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків; у разі не усунення ним недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

15.04.2024 року на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків на виконання ухвали суду від 01.04.2024 року.

Ухвалою суду від 03.05.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача до суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідачка не повідомила причини неявки, відзиву на позов не подала.

Повістки направлені відповідачу повернуті у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою, направлялася повістка рекомендованою кореспонденцією за місцем реєстрації відповідача.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Додатково відповідачка сповіщалася шляхом розміщення оголошення на сайті «Судової влади».

Таким чином, відповідачка, враховуючи положення статей 128, 130 ЦПК України, вважається такою, що повідомлена належним чином про дату, час та місце судового засідання.

Згідно частини восьмої статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що 20.04.2022 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 укладено договір оренди нерухомого майна.

Згідно п.п. 1.1., 1.2. Договору ОСОБА_5 як власник нерухомого майна, передала, а ОСОБА_6 прийняла у строкове платне володіння та користування будинок загальною площею 832,9 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Факт передачі ОСОБА_4 та прийняття ОСОБА_2 Будинку підтверджується Актом приймання-передачі до Договору від 20 квітня 2022 року.

У ч. 1 ст. 762 Цивільного кодексу України визначено, що за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Так, відповідно до п. 7.1. Договору Орендар зобов`язаний сплачувати Орендну плату за користування Будинком у розмірах і в терміни, що визначені Договором. Орендна плата нараховується з 20 квітня 2022 року.

У п. 7.2. Договору чітко вказано, що за домовленістю Сторін, орендна плата за повний календарний місяць оренди на період воєнного стану в Україні становить гривневий еквівалент 3 000 (трьох тисяч) доларів США на день здійснення оплати, що сплачується готівково або безготівково на банківський рахунок Орендаря.

Згідно п. 7.4. Договору, також визначено, що Орендар сплачує всі витрати на утримання та обслуговування будинку, а також комунальні витрати:

- Електроенергія + обслуговування котеджного містечка за лічильником та у відповідності до наданих компетентним органом квитанції;

- Газ - за лічильником;

- Послуги охоронника/робітника по будинку, який живе 24/7 - 700 грн/день + витрати на їжу + проїзд. = в середньому 26 000 грн.

- Абонплата за відео і ТВ в кінотеатр (База) - 450 грн/1 раз в 3 місяці;

- Інтернет - 550 грн/місяць.

Як зазначено у позовній заяві існує тривале порушення зобов`язань за Договором зі сторони Орендаря (починаючи з другої половини липня 2023 року), яке проявляється у неналежному виконанні зобов`язань щодо сплати орендної плати та витрат на утримання і обслуговування будинку, а також комунальних витрат.

Зокрема, розмір заборгованості по сплаті орендної плати складає гривневий еквівалент 15 224 (п`ятнадцять тисяч двісті двадцять чотири) доларів США, а розмір заборгованості по оплаті витрат на утримання і обслуговування будинку, а також комунальних витрат складає гривневий еквівалент 1 410 (одна тисяча чотириста десять) доларів США.

Отже, сума заборгованості Відповідача перед Позивачем за Договором складає гривневий еквівалент 16634 (шістнадцять тисяч шістсот тридцять чотири) доларів США, що станом на дату підготовки даної позовної заяви складає 632331 (шістсот тридцять дві тисячі триста тридцять один) грн. 53 коп. за курсом Національного банку України (38,0144 грн. за один долар США) (зазначена сума складається із заборгованості по сплаті орендної плати та заборгованості по сплаті комунальних витрат).

Оскільки, станом на день звернення до суду, відповідач у добровільному порядку вказану заборгованість за Договором не погасила, між сторонами виник спір, який підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно п. 7.3. Договору Сторони домовились, якщо пошкодження Будинку перевищують суму залогового платежу, вони оцінюються додатково і відповідно сплачуються Орендарем Орендодавцю.

Позивачка у позовній заяві зазначила, що нею здійснено оцінку пошкоджень, завданих Будинку Орендарем, за результатами якої встановлено, що пошкодження Будинку перевищують суму залогового платежу на гривневий еквівалент 4 868 (чотири тисячі вісімсот шістдесят вісім) доларів США.

Суд зазначає, що кожна сторона зобов`язана довести обставини, на які вона посилається в обгрунтування своїх вимог або заперечень.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1. ст. 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Однак, позивачкою не долучено до позову жодних доказів, які б підтверджували наявність будь-яких пошкоджень Будинку, а також доказів того, що такі пошкодження були вчинені саме відповідачкою.

У зв`язку з чим, суд приходить до висновку про відмову в цій частині позовних вимог через їх не доведеність.

За загальним положенням цивільного законодавства, зобов`язання виникають з підстав, зазначених у статті 11 Цивільного кодексу України. За приписами частини 2 цієї статті підставами виникнення цивільних прав та обов`язку, зокрема, є договори та інші правочини, інші юридичні факти. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є дії осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дії, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Положеннями ч. 1 ст. 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямованих на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти) визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Стаття 627 ЦК України зазначає, що відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Суд вказує, що стаття 629 ЦК України закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати.

Відповідно до ч. 3 ст. 815 ЦК України, наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за житло. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму.

Положеннями частини першої статті 820 ЦК України визначено, що розмір плати за користування житлом встановлюється у договорі найму житла.

У зв`язку із чим суд доходить висновку про те, що вимоги позивача про стягнення заборгованості за Договором у розмірі 16634 (шістнадцять тисяч шістсот тридцять чотири) доларів США гривневий еквівалент - 632331 (шістсот тридцять дві тисячі триста тридцять один) грн. 53 коп. за курсом Національного банку України (38,0144 грн. за один долар США) (зазначена сума складається із заборгованості по сплаті орендної плати та заборгованості по сплаті комунальних витрат) ґрунтуються на законі, внаслідок чого підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 9.1. Договору, у випадку порушення Орендодавцем чи Орендарем зобов`язань за даним Договором, якщо це привело до виникнення збитків відповідної Сторони, винна Сторона відшкодовує іншій Стороні заподіяні збитки в повному обсязі, а у випадку встановлення цим Договором неустойки за те чи інше порушення умов Договору - збитки відшкодовуються з урахуванням сплаченої неустойки.

У позовній заяві також позивачкою зазначено, що зв`язку із тривалим невиконанням Орендарем своїх грошових зобов`язань за Договором, Орендодавцю були заподіяні збитки у розмірі 10 760 (десять тисяч сімсот шістдесят) грн. 00 коп., пов`язані із несвоєчасною оплатою процентів за кредитними зобов`язаннями Орендодавця через відсутність коштів, що спричинена невиконанням Орендарем своїх зобов`язань за Договором.

Як вже зазначалося вище, кожна сторона зобов`язана довести обставини, на які вона посилається в обгрунтування своїх вимог або заперечень.

Однак, будь-яких доказів понесення таких збитків позивачкою не надано.

А тому така позовна вимога не ґрунтується на законі та задоволенню не підлягає.

Окрім цього, положеннями ст. 610 ЦК України передбачено, що порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). При цьому у разі порушення зобов`язання, відповідно до ст. 611 ЦК України, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України).

Згідно п. 9.2. Договору, якщо будь-який платіж на користь Орендодавця заданим Договором буде прострочений більш ніж на 15 (п`ятнадцять) банківських днів, Орендар виплачує Орендодавцю, на додаток до простроченої суми, наступні штрафні санкції: пеню в розмірі подвійної ставки НБУ від несплаченої суми за кожен день прострочення відповідного платежу.

З урахуванням тривалості порушення, суми заборгованості за Договором, загальний розмір пені за Договором станом на дату складання даної позовної заяви за період з 01.08.2023 по 02.01.2024 року (155 днів) становить 100442 (сто тисяч чотириста сорок два) грн. 59 коп.

Тобто в даному випадку розмір та підстави нарахування штрафу прямо передбачені договором, як вказувалось вище, доказів погашення заборгованості відповідачкою матеріали справи не містять.

Згідно ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

З урахуванням даного положення законодавства, три проценти річних від простроченої суми складають 8055 (вісі тисяч п`ятдесят п`ять) грн. 45 коп., а інфляційне збільшення 6878 (шість тисяч вісімсот сімдесят вісім) грн. 94 коп.

Враховуючи вищевикладене, та те, що всупереч наведеним положенням Закону та умов Договору, відповідачка користувалась орендованим будинком без сплати орендної плати та комунальних послуг, станом на день розгляду справи заборгованість не погасила, суд також доходить висновку, що нарахована позивачкою пеня у розмірі 100442,59 грн., інфляційні збитки у розмірі 6878,94 грн., 3 % річних у розмірі 8055,45 грн., є цілком обґрунтованими, ґрунтуються на умовах договору та вказаних вимогах матеріального закону, а отже позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Отже, загальна сума заборгованості ОСОБА_2 перед ОСОБА_4 складає грошову суму у розмірі 632 331,53 грн. (заборгованість по орендній платі та заборгованість по оплаті комунальних витрат) + 100 442,59 грн. пеня + 8055,45 грн. 3% річних + 6878,94 грн. інфляційні витрати = 747708,51 грн., та підлягає стягненню з останньої на користь позивачки.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати по сплаті судового збору в розмірі 9715,44 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 11, 15, 16, 509, 525, 526 549, 610, 611, 615, 626-629, 810, 811,812, 820 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263, 265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості з договором оренди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором оренди нерухомого майна від 20 квітня 2022 року у сумі 632331 грн. 53 коп., пеню у розмірі 100442 грн. 59 коп., три проценти річних у розмірі 8055 грн. 45 коп., інфляційні витрати у розмірі 6878 грн. 94 коп., а всього 747708,51 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 7480,90 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення також може бути переглянуто Обухівським районним судом Київської області у випадку подання відповідачем відповідної письмової заяви протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Г.В.Висоцька