Справа № 361/3765/24
Провадження № 2/361/3597/24

У Х В А Л А

25 вересня 2024 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Коваль О.О.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Бровари справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вище вказана цивільна справа.

10 вересня 2024 року на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.Також подана заява про поновлення строку на пред`явлення зустрічного позову.

Заява обґрунтована тим, що через брак правничих знань та розірвання в односторонньому порядку адвокатом договору про надання правничої допомоги, відповідач за первісним позовом не мала можливості реалізувати своє процесуальне право через незнання Закону та тимчасове проживання закордоном у Німеччині.

На даний час судом не вирішено ряд процесуальних питань, які мають значення у даній справі, тому, метою даного клопотання є поновлення процесуальних строків на з`явлення клопотань та інших процесуальних документів з метою ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 р. вказав про те, що регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту. Європейський суд підкреслює, що оскільки питання стосується принципу юридичної визначеності, це піднімає не лише проблему трактування правових норм у звичайному сенсі, а також і проблему недоцільного формулювання процесуальних вимог, яке може перешкоджати розгляду позову щодо суті, тим самим, спричиняючи порушення права на ефективний судовий захист.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини зазначив, що: "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місі(е, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та

призначенню цього положення ".

У справі Bellet V. France Суд зазначив, що: "стаття б § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, мас бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві, Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Крім того, представник позивача за зустрічним позовом просила суд утриматися від надмірного формалізму під час вирішення питання про поновлення строку для звернення із зустрічним позовом, оскільки відкриття провадження у цій справі не порушує балансу інтересів держави та громадянина, але може позбавити ОСОБА_4 права на доступ до правосуддя, гарантованого Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, що є непомірно більшою шкодою правам та інтересам громадянина.

Так, розуміючи важливість дотримання оптимального балансу між забезпеченням реалізації права особи на доступ до правосуддя та принципом правової визначеності, Європейський Суд з прав людини (далі ЄСПЛ) сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру: перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи Белле проти Франції, Ільхан проти Туреччини, Пономарьов проти України, Щокін проти України тощо).

Зокрема, аналіз практики ЄСПЛ дозволяє виокремити такі фундаментальні обгрунтування на користь прийняття рішення про поновлення пропущеного строку звернення до суду:

1)рівень доступу, наданий національним законодавством, мас бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві: щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (справа Белле проти Франції):

2)не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (справа Мушта проти України);

3)суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту (справа Станьо проти Бельгії),

Крім того, ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи Скордіно проти Італії, Ятрідіс проти Греції),

З урахуванням положень статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про право кожного на справедливий, публічний судовий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом та враховуючи обставини наведені у цій заяві, представник відповідача просила не позбавляти ОСОБА_4 права на справедливий суд та поновити строк для звернення із зустрічної позовною заявою.

В судовому засіданні представник відповідача просила заяву про поновлення строку на пред`явлення зустрічного позову задовольнити, прийняти зустрічну позовну заяву.

Представник позивача заперечувала проти задоволення заяви та прийняття зустрічного позову звернувши увагу на пропущенні строки без поважних причин, що в даному випадку він поновленню не підлягає.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України,відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Пред`явлені первісний та зустрічний позови є взаємопов`язаними і їх спільний розгляд є доцільним, оскільки вони виникають з одних правовідносин.

Так, суд приймає до уваги наведені доводи та пояснення представником відповідача щодо поновлення строку звернення до суду із зустрічним позовом, вважає їх цілком обґрунтованими і доведеними, зважаючи на практику ЄСПЛ, дотримуючись принципу розумності та справедливості, суд дійшов висновку про задоволення заяви про поновлення строку для прийняття зустрічної позовної заяви та зустрічного позову.

Форма і зміст поданої зустрічної позовної заяви відповідає вимогам ст.ст. 193, 194, 175, 177 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 176, 178, 188, 193, 194 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_4 строк на подання зустрічної позовної заяви.

Зустрічну позовну заяву відповідача ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя об`єднати в одне провадження з первісними позовними вимогами ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя.

Присвоїти об`єднаному провадженню єдиний унікальний номер судової справи №361/3765/24.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на зустрічну позовну заяву, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом його право надати відповідь на відзив. Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, з підтвердженням направлення її копії з додатками учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Радзівіл А.Г.