печерський районний суд міста києва
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2024 р. Печерський районний суд м. Києва в складіОстапчук Т.В., розглянувши в приміщенні Печерського районного суду міста Києва клопотання представника відповідача - адвоката Радевич О.М про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, яке заявлене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та компенсацію моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

13 грудня 2023 року Печерським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі про притягнення до дисциплінарної відповідальності та компенсацію моральної шкоди та призначено розгляд справи у порядку спрощеного без повідомлення (виклику) сторін. 16.02.2024 року, на електрону адресу Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання про перехід до розгляду справи № 757/56478/23-ц за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, оскільки розгляд справи № 757/56478/23-ц має виключне значення для Відповідача та становить значний суспільний інтерес, враховуючи високий рівень посади, яку обіймає Позивач (директор регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця»), складність справи, Відповідач заперечує проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та вбачає необхідність розглядати цю справу в порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, зокрема, зазначається за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа. За правилами частини 4 цієї ж статті, якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.

Згідно з частиною 1 статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи та спори, що виникають з трудових відносин.

Проте відповідно до частини 3 цієї ж статті при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, зокрема, значення справи для сторін; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Надавши належну оцінку цінивши наведеним представником відповідача підставам для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. (ч.ч. 2,4-6 ст. 19 ЦПК України)

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 274ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи та справи, що виникають з трудових відносин. Виходячи з положень частин 1-6 статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Відповідно до положень частини 7 статті 277 ЦПК України, частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження. Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 274 ЦПК України:1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини. Справа, що є предметом розгляду, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. ( з ч. 3 ст. 274 ЦПК України) Разом з тим, клопотання представника відповідача про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження обґрунтовано складністю розгляду справи та її значимості для відповідача, однак клопотання носить формальний характер та не містить посилання на конкретні обставини справи, які зумовлюють необхідність розгляду справи, яка віднесена до категорії малозначних, в порядку загального позовного провадження. Призначення судом розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження не перешкоджало відповідачу подати відзив на позов та долучити до нього докази, якими відповідач доводить свої позицію стосовно підстав для відмови у задоволенні позову. Як убачається з матеріалів справи, обсяг доказової бази у справі не є значним, кількість учасників у даній справі не впливає на їх можливість надавати письмові заяви у справі. Суд наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін) спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають здійснення судового розгляду в порядку загального позовного провадження. За наведених обставин, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача - про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись статями 11, 19, 43, 174, 258-261, 277, 279 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача - адвоката Радевич О.М про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, яке заявлене в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та компенсацію моральної шкоди - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженю не підлягає. Суддя Т.В.Остапчук