Справа № 750/4536/24
Провадження № 2/737/186/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року с-ще Куликівка

Куликівський районний суд Чернігівської області у складі головуючого судді Рубаненко Н. Ю, за участі секретаря судового засідання Решітько А. Д., розглянувши у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Чернігівська районна державна нотаріальна контора,

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

учасники справи не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 84 років померла її рідна баба по лінії батька ОСОБА_3 . На день смерті ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала одна в АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідною довідкою Вершиново-Муравійського старостинського округу Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області від 18.03.2024 року за № 60.

За життя ОСОБА_3 26 лютого 2020 року склала заповіт за яким на випадок своєї смерті заповіла все належне їй майно в рівних частинах їй та її рідному брату ОСОБА_2 .

За заявою її рідного брата ОСОБА_2 13.06.2022 року була заведена спадкова справа у приватного нотаріуса Чернігівського міського нотаріального округу Чернігівської області Фефелової Ю. К. (справа № 21/2022), яку в зв`язку зі зміною законодавства приватний нотаріус ОСОБА_4 передала за територіальністю.

У визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини вона не звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала, що ОСОБА_3 за життя склала заповіт на її користь. У 2018 році вона зареєструвала шлюб з громадянином Республіки Молдова ОСОБА_5 та з моменту реєстрації шлюбу проживала на території Республіки Молдова, на похороні баби присутня не була. Після смерті ОСОБА_3 та її поховання ніхто з родичів їй не сказав про наявність заповіту на її користь. Фактично про наявність заповіту вона дізналась лише у 2023 році від працівників Вершиново-Муравійського старостинського округу Куликівської селищної ради. Пізніше їй стало відомо, що у визначений законом шестимісячний строк з заявою про прийняття спадщини за заповітом звернувся ОСОБА_2 , як другий спадкоємець за заповітом, однак її про свої дій відповідач не повідомив, як і не сказав про наявність бабиного заповіту

Просить суд визначити їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті баби по лінії батька ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Позов надійшов до суду 26.04.2024 з Деснянського районного суду міста Чернігова за територіальною підсудністю та був залишений без руху. Недоліки позовної заяви ОСОБА_1 виправила 29.05.2024.

Ухвалою судді Куликівського районного суду Чернігівської області від 03.06.2024 року у справі відкрито провадження, підготовче судове засідання призначено на 02.07.2024 року, розгляд справи по суті призначено на 05.09.2024 року та відкладено на 04.11.2024 через несвоєчасне надання суду копії спадкової справи.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, в позовній заяві міститься клопотання про розгляд справи без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 надав суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги визнав в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути за його відсутності.

Чернігівська районна державна нотаріальна контора свого представника в судове засідання не направила, надала заяву про розгляд справи без участі державного нотаріуса.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши надані докази, розглянувши позов в межах заявлених вимог, суд дійшов до наступних висновків.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у смт Куликівка Чернігівської області (а.с. 13). Після її смерті відкрилася спадщина.

До складу спадщини входить, зокрема, земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:104 площею 4,5746 га, яка належала ОСОБА_3 , що підтверджується Витягами з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень (а.с. 18-19).

Згідно з заповітом ОСОБА_3 , посвідченим в.о. старости с. Вершинова Муравійка Куликівського району Чернігівської області 26.02.2020, все свої майно ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частках (а.с. 15).

Згідно з довідкою Вершиново-Муравійського старостинського округу Куликівської селищної ради від 18.03.2024 № 60 ОСОБА_3 на дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.17).

Згідно з матеріалами спадкової справи № 555/2022, наданими Чернігівською районною державною нотаріальною конторою, 13 червня 2022 року ОСОБА_2 подав заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Чернігівського міського нотаріального округу Чернігівської області Фефелової Ю. К. Відомості про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом у спадковій справі відсутні (а.с. 102-104).

Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Як передбачено ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Згідно зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Якщо спадкодавець мав останнє місце проживання на території іноземної держави, місце відкриття спадщини визначається відповідно до Закону України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

У постанові від 04.03.2020 року по справі № 133/1880/18 Верховний Суд вказав, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд враховує свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 і відображено у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07 серпня 2019 року у справі № 629/1886/18; від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17-ц; від 20 листопада 2019 року у справі № 209/1795/18; від 21 листопада 2019 року у справі № 626/2055/18.

Позивач є спадкоємцем за заповітом майна померлої ОСОБА_3 , разом зі спадкодавцем не проживала.

14.08.2018 ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_7 , шлюб зареєстрований у м. Дрокія Республіки Молдова (а.с. 11-12), що підтверджує факт її перебування за кордоном, у тому числі і на момент складання заповіту у 2020 році. Через 35 днів після смерті заповідача ОСОБА_3 на території України м. Чернігова та Чернігівської області почались активні бойові дії у зв`язку з російським вторгненням.

Зазначені обставини підтверджують, що у позивача були об`єктивні труднощі, які заважали вчасно звернутися до нотаріуса за прийняттям спадщини.

Відповідно до пунктів 2, 5, 6 частини 1 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Визнання позову відповідачем не суперечить законним правам, свободам чи інтересам інших осіб та є підставою для задоволення позовних вимог.

Таким чином, враховуючи волю заповідача та обставини справи, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України їй необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Керуючись статтями ст. ст. 4, 12, 13, 19, 81, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) додатковий строк три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 04.11.2024.

Суддя Н. Ю. Рубаненко