КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2024 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Невідома Т.О., Соколова В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Домарицькою Мариною Сергіївною на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 24 червня 2024 року про повернення позовної заяви по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просиввизнати за ним право власності на частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 1-5).

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 24.06.2024 позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу у зв`язку з тим, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати (а.с. 44-45).

Ухвала обґрунтована тим, що позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати, так як в договорі про надання правової допомоги від .02.05.2024 щодо права підпису позовної заяви мова не йдеться.

Не погоджуючись із ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 24.06.2024, ОСОБА_1 через свого представника подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. (а.с. 49-52)о

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник зазначає, що як вбачається із договору, який був укладений між адвокатом Домарицькою М.С. та ОСОБА_1 та який був доданий до позовної заяви, адвокат зобов`язується надавати правову допомогу, в тому числі за окремими дорученнями клієнта, представляти права і законні інтереси клієнта, в тому числі і судах України, представляти інтереси клієнта та приймати участь у судових засіданнях, складати позовну заяву, готувати позовні матеріали та подати їх в суд тощо.

Так, зазначає, що постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції не врахував вказані обставини та дійшов передчасного висновку про повернення позивачеві позовної, допустивши надмірний формалізм при вирішенні питання прийняття позовної заяви.

Відзиву від учасників справи не надходило.

Відповідно до частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи наведені у апеляційній скарзі, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Зі справи вбачається, що ОСОБА_1 , через свого адвоката Домарацьку М.С. звернулась до суду з позовом про поділ спільного майна подружжя, позовна заява підписана представником заявника.

На підтвердження своїх повноважень адвокат Домарацька М.С. надала Договір про надання правової допомоги від 02.05.2024, який укладений між ОСОБА_1 та Домарацькою М.С .

Судом першої інстанції позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу, при цьому суд керувався положеннями пункту першого частини четвертої статті 185 ЦПК України, згідно з якою заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано. Ухвала суду першої інстанції обґрунтована тим, що представником позивача на підтвердження своїх повноважень не було надано належних та допустимих доказів на здійснення представництва інтересів позивача, зокрема, в договорі не міститься інформація про те, що адвокат має право підписувати позовні заяви.

Однак, такий висновок суду першої інстанції не ґрунтується на нормах процесуального права.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Вимоги щодо змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, викладені в статтях 175 і 177 ЦПК України.

Згідно з положеннями статей 185-187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє дотримання позивачем вимог статей 175 і 177 ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви.

Статтею 175 ЦПК України встановлено ряд вимог, яким повинна відповідати позовна заява, зокрема згідно частини другої цієї статті, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно частиною 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 ЦПК України позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому частиною другою статті 185 ЦПК України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тобто у разі наявності у суду сумнівів, що надані представником позивача документи на підтверджують його повноваження на подання позовної заяви до суду, суд повинен був залишити позовну заяву без руху, надавши можливість представнику позивача подати до суду додаткові документи, які підтверджують його повноваження або інші докази, які викликали у суду сумніви.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що в даному випадку висновок судді першої інстанції щодо підписання позовної заяви особою, яка не має права її підписувати, є передчасними без виконання вимог частини першої статті 185 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що ухвала судді про повернення позовної заяви постановлена з порушенням норм процесуального права, тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана адвокатом Домарицькою Мариною Сергіївноюзадовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 24 червня 2024 рокускасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя-доповідач

Судді