УХВАЛА

15 лютого 2024 року м. Кропивницький

справа № 398/4203/22

провадження № 22-ц/4809/40/24

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Карпенка О. Л., Чельник О. І.,

секретар судового засідання Діманова Н. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - ОСОБА_2 , Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «Княжа Лайф Вієнна Іншуранс Груп»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Гірича Геннадія Миколайовича про відвід колегії суддів: Єгорової С. М. (суддя-доповідач), Карпенка О. Л. та Чельник О. І. від цивільної справи за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Лайф Вієнна Іншуранс Груп» на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 травня 2023 року у складі головуючого судді Стручкової Л. І.

УСТАНОВИВ:

29.05.2023 через систему електронний суд адвокат Гірич Геннадій Миколайович, який представляє інтереси ОСОБА_2 , подав до Кропивницького апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 травня 2023 року, яким задоволено частково позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Лайф Вієнна Іншуранс Груп» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої злочином. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 150770 грн. - матеріальної шкоди; 800 грн. витрати за виклик автомобіля - евакуатора і транспортування автомобіля; 112904,79 грн. - інфляційні втрати; 23156,29 грн. - три проценти річних від простроченої суми; 30 000 грн. - моральної шкоди; 1488,60 грн. - понесених ним судових витрат. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Лайф Вієнна Іншуранс Груп» на користь ОСОБА_1 100000 грн. матеріальної шкоди; 5487,41 грн. витрати на лікування. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду ОСОБА_1 та ПАТ «Українська страхова компанія «Княжа Лайф Вієнна Іншуранс Груп» також подали до Кропивницького апеляційного суду апеляційні скарги.

Ухвалами Кропивницького апеляційного суду від 06.06.2023 відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційними скаргами та призначено до розгляду.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 17.08.2023 у справі призначено судову інженерно-транспортну експертизу, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

01.09.2023 на адресу апеляційного суду від Кропивницького відділення Київського науково-дослідний інститут судових експертиз надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів необхідних для проведення експертизи.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 28.09.2023 поновлено провадження у справі для розгляду клопотання судового експерта.

На підставі ухвали Кропивницького апеляційного суду від 28.09.2023, постановленої у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати, витребувано від слідчого відділення відділу поліції №2 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Київській області матеріали досудового розслідування №00000623, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.10.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК У країни, установлено строк протягом п`яти днів з дати отримання запиту, але не пізніше 19.10.2023, для наданні документів.

14.12.2023 на адресу апеляційного суду від СВВП №2 Обухівського районного управління поліції ГУНП України в Київській області надійшов лист від 05.12.2023 у якому вказано, що надання матеріалів досудового розслідування №0000623, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, як доказ, можливе лише на підставі та в порядку визначеному чинним законодавством, а саме, на підставі ухвали суду.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 21.12.2023 витребувано у слідчого відділення відділу поліції №2 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Київській області матеріали досудового розслідування №00000623, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.10.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК У країни.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 21.12.2023 витребувано у служби відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області завірену відповідно до закону копію схеми організації дорожнього руху, станом на 28.10.2018, на ділянці км 104+130 - км 104+280 автомобільної дороги Н-01 «Київ - Знам`янка», населеного пункту - села Росава Миронівської міської територіальної громади Київської області в напрямку м. Знам`янка Кіровоградської області і до перехрестя з автодорогою місцевого значення «Росава - Миронівка».

05.02.2024 через систему електронний суд від представника відповідача адвоката Гірича Г. М. надійшло клопотання про визнання зловживання процесуальними правами.

У клопотанні адвокат Гірич Г. М. ставить питання про вжиття заходів щодо своєчасного розгляду справи, та розглянути питання щодо самовідводу колегії суддів, оскільки їх дії викликають сумнів щодо неупередженості колегії суддів.

Зазначає, що слухання справи, без належних причин затягується, з явним порушенням строків розгляду справи апеляційним судом, що в свою чергу ставить під сумнів у неупередженості колегії суддів, які в даному випадку мають бути відведені (само відведені), оскільки вони виступили для позивача (апелянта) як представники, дане підтверджується матеріалами справи й зокрема апеляційною скаргою позивача, який подав на рішення суду в межах суми стягнення моральної шкоди. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Апеляційна скарга позивача не містить посилання на додаткові докази, а тому дії апеляційного суду щодо збирання доказів прямо суперечать ЦПК України, що є неприпустимим.

Вважає, що фактично шляхом направлення запитів апеляційний суд підмінив поняття незалежності та неупередженості й здійснює представницькі інтереси позивача.

Розцінює вказані дії зловживанням процесуальними правами, а сааме, правом на представництво інтересів сторони судового процесу суддею, оскільки вони суперечать засадам цивільного судочинства, передбаченим ст. 2, 44 ЦПК України, зокрема, унеможливлюють своєчасне вирішення спору судом.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 05.02.2024 призначено судове засідання для розгляду заяви адвоката Гірича Г. М. про відвід.

Чергове судовое засідання у справі призначено на 12:30 год 27.03.2024.

Адвокатом Гіричем Г. М. поданого заяву про розгляд справи без його та ОСОБА_2 участі.

15.02.2024 від ОСОБА_1 надійшло заперечення на заяву відповідача про відвід колегії суддів: Єгоровій С. М. (суддя-доповідач), Карпенку О. Л. та Чельник О. І., вказує, що доводи адвоката Гірича Г. М. про упередженість і небезсторонність цих суддів є припущенням, не підтверджені доказами і не свідчать, що судді прямо чи побічно зацікавлені у результаті розгляду справи.

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши доводи заяви адвоката Гірича Г. М. щодо підстав заявленого відводу, колегія суддів приходить до висновку про його необгрунтованість.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (частина друга статті 36 ЦПК України).

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина третя статті 36 ЦПК України).

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 36 ЦПК України).

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу (ч. 3 ст. 40 ЦПК).

У клопотанні адвокат Гірич Г. М. фактично висловлює незгоду із процесуальними діями і рішеннями колегії суддів Кропивницького апеляційного суду: Єгорової С. М. (суддя-доповідач), Карпенка О. Л. та Чельник О. І.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Доказів протилежного заявником не надано й судом не здобуто.

За об`єктивним критерієм судом підлягає з`ясуванню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним у цьому є те, чи є побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

В процесуальному судочинстві діє презумпція безсторонності суду, яка може бути спростована.

Право учасника справи на відвід судді є однією із гарантій права на справедливий суд.

Проте право на відвід не являється абсолютним. В інакшому випадку воно перетвориться у свавільне обрання суддів для розгляду справи та спосіб процесуального зловживання, що суперечитиме інтересам інших учасників справи та суспільним інтересам загалом.

Відвід має бути обґрунтований посиланням на факти, які вказують на залежність, упередженість або необ`єктивність судді щодо сторін чи будь-кого з них.

Лише за таких обставин відвід буде правомірним і убезпечить сторони від залежного, упередженого або необ`єктивного суду.

Враховуючи, що відвід адвоката Гірича Г. М. ґрунтується на його критичній оцінці процесуальних дій і рішень колегії суддів: Єгорової С. М. (суддя-доповідач), Карпенка О. Л. та Чельник О. І. у цій справі, доводи заявника не свідчать про існування обставин, які б достовірно вказували на необ`єктивність та упередженість суддів, сумніви заявника щодо небезсторонності колегії суддів у цій справі не є підтвердженими, інші обставини упередженості суддів не наведені, тому заява про відвід є необґрунтованою.

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим заявлений адвокатом Гіричем Геннадієм Миколайовичем відвід колегії суддів: Єгорової С. М. (суддя-доповідач), Карпенка О. Л. та Чельник О. І.

Передати питання про відвід суддів на вирішення іншому судді.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді

С. М. Єгорова

О. Л. Карпенко

О. І. Чельник