Справа № 211/2702/20
Провадження № 2/211/138/24
У Х В А Л А

іменем України

01 листопада 2024 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченко С.В.

при секретарі Бірж Д.В.

за відсутності: сторін по справі,

розглянувши в м. Кривому Розі заяву про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ПАТ «Укрсиббанк», треті особи: Національний Банк України, Державна Служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання зобов`язання за кредитним договором виконаним,-

в с т а н о в и в:

На розгляді у Довгинцівському районному суді міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (головуюча суддя Ткаченко С.В. ) перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ПАТ «Укрсиббанк», треті особи: Національний Банк України, Державна Служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання зобов`язання за кредитним договором виконаним.

28.10.2024 року від позивачів та представника позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до суду надійшла заява про відвід судді у справі Ткаченко С.В .

В обґрунтування вказаної заяви представник зазначив, що дії судді у нього викликають сумніви у її неупередженості та об`єктивності щодо розгляду даної справи, у зв`язку із чим вважає, що у судді склалася певна суб`єктивна позиція або суб`єктивні внутрішні переконання щодо вирішення даного цивільного спору на користь ПАТ «Укрсиббанк», оскільки 15.08.2024 року о 22-33 год.. ним на електронну адресу суду було направлено клопотання про зупинення провадження у справі, у зв`язку з призначенням судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000306 від 20.12.2021 року, однак 16.08.2024 року о 08-31 год., на його електрону адресу надійшла відповідь суду про відмову у прийнятті та реєстрації даного клопотання, тому що документ не підписаний кваліфікованим електронним підписом або не направлений через підсистему «Електронний суд». Тому дане клопотання було подано ним через канцелярію суду 20.08.2024 року. Вважає, що суд ще на стадії реєстрації вказаного клопотання ухилився від його розгляду, порушивши при цьому, як норми чинного законодавства, так і їх процесуальні права та ухвалою суду від 17.09.2024 року, про винесення якої їм стало відомо з Єдиного державного реєстру судових рішень, взагалі безпідставно відмовив у його задоволенні. Також залишилося не розглянутим клопотання щодо вирішення питання про витребування оригіналу кредитної справи ОСОБА_1 , яке було ними подано 05.10.2021 року.

Відповідно до статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Дослідивши подану заяву та додані до неї докази, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Крім цього, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Однак, згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади" визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Так, метою запровадження інституту відводу судді (суддів) від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) існування безсторонності суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. При вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді ( п. 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних ( п. 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; п. 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; п. 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Наведені позивачами та представником позивача ОСОБА_3 підстави для відводу судді не створюють підстав, передбачених ст.36 ЦПК України для відводу головуючого судді Ткаченко С.В., з огляду на наступне.

Щодо посилання представника на відмову у прийнятті та реєстрації клопотання про зупинення провадження у справі, поданого на електронну адресу суду , оскільки не підписане кваліфікованим електронним підписом або не направлене через підсистему «Електронний суд», слід зазначити, що відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частинами п`ятою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо ) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Використання електронного підпису врегульоване Законом України «Про електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Відповідно до частини другої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає, зокрема, надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Підпунктом 15.1пункту 1розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України передбачено, що до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів),можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до пункту 111 Розділу V «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Крім того, згідно з висновком, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20, зазначено, що альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

Чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 30 березня 2021 року у справі № 530/544/16).

Таким чином у разі надходження процесуальних документів до суду в електронній формі без накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП), вони вважається таким, що не підписані особою, яка їх подала, при цьому приймання та реєстрацію процесуальних документів виконує канцелярія Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, а не суддя.

Щодо ухвали суду від 17.09.2024 року якою клопотання позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зупинення провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ПАТ «Укрсиббанк», треті особи: Національний Банк України, Державна Служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання зобов`язання за кредитним договором виконаним - залишено без задоволення, та з якою представник ОСОБА_3 не згоден, вважаючи безпідставною, слід зазначити що згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Щодо не розглянутого клопотання про витребування оригіналу кредитної справи ОСОБА_1 , яке ними було подано 05.10.2021 року, то слід зазначити, що в подальшому розгляд по даній справі неодноразово призначався, проте відкладався у зв`язку із неявкою сторін, введенням воєнного стану, а також саме за клопотаннями позивачів та представника ОСОБА_3 , зокрема: 19.10.2021 року, 13.09.2022 року, 08.11.2022 року, 13.01.2023 року, 01.03.2023 року, 02.05.2023 року, 21.06.2023 року, 30.08.2023 року, 14.12.2023 року, 15.03.2024 року, 06.05.2024 року.

Суд, враховуючи викладене, вважає відвід необґрунтованим, а тому передає заяву про відвід до канцелярії суду з метою визначення судді для розгляду питання про відвід.

Керуючись ст. ст. 36, 40 Цивільного процесуального кодексу України,-

у х в а л и в:

Заяву про відвід судді Ткаченко С.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ПАТ «Укрсиббанк», треті особи: Національний Банк України, Державна Служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання зобов`язання за кредитним договором виконаним, передати до канцелярії Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області для визначення судді у порядку, встановленому ч.1 статті 33 ЦПК України, для розгляду питання про відвід.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С. В. Ткаченко