Справа № 373/103/24
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

15 лютого 2024 року м. Переяслав

Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Хасанова В.В., розглянувши заяву про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

заявник: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,

боржник: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в якій просить видати судовий наказ про стягнення з ОСОБА_2 на її користь аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі частини заробітку (доходу).

Відповідно до ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.163 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місце проживання, ідентифікаційний боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), а також офіційні електронні адреси та інші дані, якщо вони відомі заявнику, які ідентифікують боржника.

Заявником ні в заяві про видачу судового наказу, ні в долучених до заяви документах не зазначено даних, за якими можна ідентифікувати особу боржника ОСОБА_2 , а саме: РНОКПП, номер та серія паспорта боржника, дата народження боржника.

Згідно з отриманими судом відомостями Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м.Києві та Київській області від 30.01.2024 ОСОБА_2 за вказаною адресою зареєстрованим не значиться. Для наведення довідки необхідна дата народження або інші додаткові дані для ідентифікації особи.

Крім того, згідно з п.4 ч.3 ст.163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються, в тому числі, інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Згідно з ч. 5 ст. 183 СК України той з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на двох дітей - однієї третини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Таким чином, право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів має той з батьків дитини, з яким дитина проживає у визначеному Законом порядку.

Звертаючись до суду з заявою про стягнення аліментів заявник не додала будь-яких доказів, що підтверджують факт сумісного проживання з неповнолітньою дитиною та перебування останньої на її утриманні.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини у зв`язку з недотриманням вимог ст.163 ЦПК України.

За правилами пункту 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог ст. 163 ЦПК України.

Відповідно до положень ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.163, 165 ч.1 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СУДДЯ В.В.Хасанова