Справа № 372/2456/24
Провадження № 2-1412/24
ухвала

23 вересня 2024 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Сташків Т.Г.,

за участю секретаря судового засідання Ленди С.О.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Обухівська міська рада (Відділ розвитку інфраструктури, містобудування, та архітектури виконавчого комітету Обухівської міської ради), про усунення перешкод у володінні земельною ділянкою, зобов`язання відновити стан земельної ділянки, який існував до порушення шляхом знесення господарської будівлі,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 17.06.2024 року відкрито провадження у вищевказаній цивільній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

17.06.2024 року на адресу суду від представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Шепітка Р.В. надійшло клопотання про встановлення факту зловживання процесуальними правами та притягнення позивача до відповідальності за зловживання процесуальними правами. Клопотання обґрунтовано тим, що звертаючись до суду з даною позовною заявою стороною позивача на підтвердження сплати судового збору надано квитанцію 9306-5639-2794-7433 від 06.12.2023 року на суму 8 068 грн. 00 коп., яка є дублікатом квитанції, яка подавалась позивачем як доплата судового збору відповідно до ухвали Обухівського районного суду Київської області від 12.05.2023 року у справі № 372/2052/23. Враховуючи викладене, просить накласти на позивача штраф та покласти на неї понесені відповідачем судові витрати.

У підготовчому судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 та її представник адвокат Шепітко Р.В. клопотання підтримали, просили задовольнити.

Представника позивача ОСОБА_1 адвокат Стельникович С.А. просив відмовити у задоволенні клопотання та вказав, що вказану квитанцію долучено помилково.

Позивач ОСОБА_1 зазначила, що долучили вказану квитанцію до позовної заяви, оскільки їй повідомили, що це не є порушенням. Також, надала суду квитанцію про сплату судового збору від 23.09.2024 року на суму 8 068 грн. 00 коп.

Вивчивши обставини викладені у клопотанні представника відповідача, суд звертає увагу на наступне.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Не дивлячись на те, що завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи ставиться не перед сторонами процесу, а перед органом судової влади, вказана обставина жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, що беруть участь в справі, направлене на те, що умисне перешкодило досягнення органом судової влади вказаних завдань. Особи, що беруть участь у справі, не мають прямого юридичного обов`язку сприяти суду в правильному і своєчасному розгляді і вирішенні цивільної справи, проте зобов`язані утримуватися від дій, здатних перешкоджати досягненню названих завдань. Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків. Проблеми, пов`язані із недобросовісним виконання своїх процесуальних обов`язків та зловживанням процесуальним правом, можуть ущемити право кожного на судовий розгляд протягом розумного строку, що захищається гарантіями статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст.2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами.

Добросовісне здійснення цивільних процесуальних прав потребує від осіб, котрі беруть участь у справі, такої реалізації прав, яка відповідала б їхньому призначенню та здійснювалась у спосіб, визначений цивільним процесуальним законом, не завдавала б шкоди правам інших учасників цивільного процесу. Критеріями добросовісної поведінки учасників процесуальних правовідносин є здійснення прав і обов`язків у відповідності до норм процесуального законодавства; усвідомлення сутності процесуальних правовідносин як відносин, що виникли з метою здійснення правосуддя у цивільній справі; відмова від реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків з метою зловживання ними.

Відповідно до ч. 1 та п. 2 ч. 2, ч. 4 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Наведений у ч. 2 ст. 44 ЦПК України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Відповідно до позиції КЦС ВС, викладеної в Ухвалі від 13 жовтня 2021 по справі № 707/1491/21 зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом). Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства. Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Частиною 1 статті 144 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується судом у кожному конкретному випадку окремо. Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі «Миролюбов та інші проти Латвії» (рішення від 15 вересня 2009 року), про зловживання правом у розумінні п. 3 ст. 35 Конвенції мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому Суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання правом - це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Верховний Суд, визнаючи певні дії учасників процесу зловживанням процесуальними правами, часто зазначає, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на введення суду в оману, затягування розгляду справи, створення перешкод опоненту.

Судом встановлено, що позивачем ОСОБА_1 долучено до позовної заяви у справі №372/2456/24 дублікат квитанції №9306-5639-2794-7433 від 06.12.2023 року на суму 8 068 грн. 00 коп., яка подавалась позивачем як доплата судового збору відповідно до ухвали Обухівського районного суду Київської області від 12.05.2023 року у спрві № 372/2052/23. Такі дії позивачки є свідомими, а тому суд вважає за можливе визнати вказані дії позивача зловживання процесуальними правами, що є достатньою підставою для застосування до неї заходу процесуального примусу та вважає достатнім накласти на позивача штраф у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 грн. 40 коп.

Таким чином, клопотання представника відповідача підлягає частковому задоволенню.

Крім того, дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Позивачем ОСОБА_1 суду надано квитанцію № 7191-8075-4639-4319 від 23.09.2024 року про сплату судового збору у розмірі 8 068 грн. 00 коп.

Разом з тим, ОСОБА_1 звернулась до Обухівського районного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_3 з п`ятьма вимогами немайнового характеру про зобов`язання вчинити дії та вимогою про відшкодування моральної шкоди у розмірі 150 000 грн. 00 коп.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2024 рік становить 1 211 грн. 20 коп.

Отже, позивач має сплати судовий збір 1 211 грн. 20 коп. за кожну заявлену нею вимогу немайнового характеру (1 211 грн. 20 коп. х 5 = 6 056 грн. 00 коп.).

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди у розмірі 150 000 грн. 00 коп., позивач повинна сплатити судовий збір у розмірі 3 028 грн. 00 коп.

Отже, загальна сума судового збору, яку позивач повинна сплати при зверненні до суду становить 9 084 грн. 00 коп.

Разом з тим, позивачем надано квитанцію про сплату судового збору на суму 8 068 грн. 00 коп., а тому позивачем судовий збір сплачено не у повному обсязі, а саме необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 016 грн. 00 коп.

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За таких обставин, вимоги ЦПК України щодо пред`явлення позову не дотримано.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Суд наголошує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини. Встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, до документів, які мають бути до неї додані, а також визначаючи підсудність різних категорій справ, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та підстав прийняття заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 44, 144, 175, 177, 185, 352-355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Шепітка Руслана Васильовича, про встановлення факту зловживання процесуальними правами та притягнення позивача до відповідальності за зловживання процесуальними правами, - задовольнити частково.

Встановити факт зловживання процесуальними правами позивачем ОСОБА_1 .

Накласти на позивача ОСОБА_1 штраф у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 грн. (дев`ятсот вісім). грн. 40 коп. за зловживання процесуальними правами та стягнути з неї вказану суму в дохід Державного бюджету України.

У задоволенні решти клопотання, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Обухівська міська рада (Відділ розвитку інфраструктури, містобудування, та архітектури виконавчого комітету Обухівської міської ради), про усунення перешкод у володінні земельною ділянкою, зобов`язання відновити стан земельної ділянки, який існував до порушення шляхом знесення господарської будівлі, - залишити без руху.

Надати позивачу строк, що не перевищує 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Ухвала може бути оскаржена в частині накладення штрафу протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення ухвали до виконання в частині стягнення штрафу складає три місяці з моменту набрання нею законної сили.

Стягувач - Держава в особі Державної судової адміністрації України, адреса: м. Київ, вул. Липська, 18/5, Код .

Боржник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Суддя : Т.Г. Сташків