Справа № 206/5600/24
Провадження № 2/206/1998/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 року суддя Самарського районного суду міста Дніпропетровська Кушнірчук Р.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

29 жовтня 2024 року до суду надійшла вказана позовна заява ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Перевіривши матеріали поданої позовної заяви та додані до неї документи, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, визначених зокрема ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3, ч. 6 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно із ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позовні вимоги полягають у визначенні ОСОБА_1 додаткового строку тривалістю у три місці з моменту набрання рішення суду законної сили, для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та рідного брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У позові зазначено, що батьками ОСОБА_1 записані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Також, в обґрунтуванні вимог вказано, що інших спадкоємців крім неї у ОСОБА_2 та ОСОБА_3 немає.

Таким чином, у позовній заяві мали б бути зазначені відомості про усіх осіб, які входять до першої черги спадкування після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тобто про ОСОБА_4 .

Крім того, зі змісту позовної заяви та долучених до неї документів залишається незрозумілим ким ОСОБА_1 доводиться ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року (далі Закон), за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» № 3460-IX від 09 листопада 2023 року, з 1 січня 2024 року визначено прожитковий мінімум на одну працездатну особу 3028 гривні.

Таким чином, позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, а саме визначення додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , а також аналогічно вимога щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , у зв`язку із чим позивачем має бути сплачено 2 422,40 гривень судового збору, а документи про його сплату мають бути додані до позовної заяви.

Водночас із цим, до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору всього у сумі 1 211,20 гривень.

Частиною 11 статті 187 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

В свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Для виправлення зазначених в ухвалі недоліків встановити позивачу строк, який не може перевищувати 3 (трьох) днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Попередити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О. Кушнірчук