Справа № 172/200/24
Провадження 2/172/72/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
29.05.2024 Васильківський районний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Битяка І.Г., за участі секретаря судового засідання Лук`яненко О.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відсутність сторін, без фіксування засідання технічними засобами цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
До суду надійшла вищевказана позовна заява. В обґрунтування позовних вимог представник позивачки ОСОБА_3 вказує, що сторони перебувають ушлюбі зареєстрованому 01 жовтня 2010 року Дніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 557. Від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_4 , 2012 року народження. Спільне життя не склалося, оскільки у них різні погляди на сімейні стосунки та побут, відсутнє взаєморозуміння. На теперішній час подружжя не підтримує шлюбних відносин, у них різний бюджет та окреме господарство. Вважає подальше збереження шлюбу неможливим і таким, що суперечить інтересам позивачки. Просить суд розірвати шлюб, після розірвання шлюбу позивачці просить змінити шлюбне прізвище « ОСОБА_5 » на дівоче « ОСОБА_6 ».
Ухвалою від 21.02.2024 року провадження у справі відкрито і постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.
Представник позивачки ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд справи у відсутність позивачки та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином. Своїм правом надати суду заяву про розгляд справи за його відсутності не скористався та не повідомив суд про причини неявки у засідання. Відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав.
У зв`язку з викладеним, судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів.
На підставі ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.
Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Згідно ст. 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі зареєстрованому 01 жовтня 2010 року Дніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 557.
Від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_4 , 2012 року народження.
На даний час подружжя фактично припинило шлюбні відносини, жодна із сторін не прагне до збереження сім`ї та шлюбу, тому суд вважає, що розірвання шлюбу відповідає інтересам обох сторін, оскільки його збереження суперечило б вимогам ст. 56 СК України, якою заборонено примушування до шлюбних відносин чи їх збереження та порушувало б права сторін на особисте життя.
Щодо зміни прізвища позивачки після розірвання шлюбу з шлюбного « ОСОБА_5 » на дівоче « ОСОБА_6 » суд зазначає, що відповідно до положень статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Таким чином, позивачка до реєстрації шлюбу з ОСОБА_2 мала прізвище « ОСОБА_7 », тому й має право після розірвання шлюбу або залишити прізвище « ОСОБА_5 » або відновити дошлюбне « ОСОБА_7 ». Враховуючи, що позивачка просить суд після розірвання шлюбу відновити її дівоче прізвище « ОСОБА_6 » та з урахуванням вимог ст. 133 СК України, суд вважає за необхідне залишити позивачці після розірвання шлюбу шлюбне прізвище « ОСОБА_5 » та роз`яснити, що згідно з вимогами чинного законодавства фізична особа, яка досягла шістнадцяти років, має право на власний розсуд змінити своє прізвище та (або) власне ім`я, та (або) по батькові, звернувшись з відповідною заявою до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем свого проживання.
Питання про розподіл судових витрат слід вирішити відповідно до ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110-113, 115 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 211, 247, 259, 263, 279, 280-281 ЦПК України,
1. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
2. Розірвати шлюб між ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 01 жовтня 2010 року Дніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 557, які мають неповнолітню дитину ОСОБА_4 , 2012 року народження.
3. Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
4. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви до суду в сумі 968,96 грн.
5. Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Васильківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Синельниківському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя І.Г. Битяк