Провадження №: 2/755/8582/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"20" вересня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорногуз Ольга Валеріївна, про визнання відчуження долі житлового приміщення недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва 16.09.2024 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорногуз Ольга Валеріївна, про визнання відчуження долі житлового приміщення недійсним, яка 17.09.2024 передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Як убачається із заявлених позовних вимог, ОСОБА_1 просить суд:

1)визнати недійсним правочин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 купівлі-продажу долі житлового приміщення № 5803 від 14.11.2023, посвідчений приватним нотаріусом Чорногуз О.В. Київського міського нотаріального округу (м. Київ) за адресою: АДРЕСА_1

2)визнати недійсним правочин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відчуження долі житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 ;

3)застосувати наслідки нікчемності правочину по відношенню до житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 ;

4)скасувати рішення про державну реєстрацію прав ОСОБА_3 на житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 ;

5)встановити право власності на житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 ;

6)витребувати договір купівлі-продажу долі житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Чорногуз О.В. Київського міського нотаріального округу (м. Київ), № 5803, виданий 14.11.2023;

7)відстрочити сплату судового збору ОСОБА_1 як пенсіонеру.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була власницею долі житлового приміщення, яке складається з двох житлових кімнат, житловою площею 29,5 кв.м., загальною площею 44,6 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 . Власником іншої долі вказаного житлового приміщення є її внучка - відповідач ОСОБА_2 . Відповідач ОСОБА_2 , використовуючи зрілий вік ОСОБА_4 , возила її до нотаріуса (прізвище та адресу якого не знає) та наполягала, що вона повинна підписати якісь документи, які як вона вказувала, стосувалися обслуговування житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , долі якого належала ОСОБА_4 . Як потім виявилось, шляхом обману, ОСОБА_4 передала ОСОБА_2 у власність долі вказаного житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 . Вважає, що відповідно ст. 230 ЦК України, правочин, пов`язаний з наданням ОСОБА_1 у власність долі спірного житлового приміщення відповідачу ОСОБА_2 , був здійснений під впливом обману, оскільки остання вважала, що підписує документи про обслуговування квартири, а не відчуження її долі спірної квартири. При цьому, до вказаних подій її внучка - відповідач ОСОБА_2 ні разу до неї не приходила, не провідувала як родич, хоча проживає рядом. Відвідала лише цього разу, коли шляхом обману, використовуючи її вік, та пов`язаний з ним поганий зір, хворобливий стан, неуважність, довірливість, надала для підпису документи, які стали підставою для переходу її долі житлового приміщення у її власність. Вказала, що якби знала, що їде до нотаріуса для підписання правочину про перехід права власності частини житлового приміщення у власність іншої людини, то звісно відмовилась би від вказаних дій. Наразі відповідач ОСОБА_2 передала у власність долю спірного житлового приміщення відповідачу ОСОБА_3 за договором купівлі-продажу, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чорногуз О.В. № 5803, виданий 14.11.2023.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходжу наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

У відповідності до пп. 2 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Убачається, що позовна заява не відповідає наведеним положенням Цивільного процесуального кодексу України, оскільки позивачем при зверненні до суду із позовною заявою не було зазначено будь-якої інформації про відповідачів, зокрема: місце проживання чи перебування відповідачів, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідачів, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, що підлягає усуненню позивачем.

Згідно пп. 3 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

З позовної заяви убачається, що позовна заява містить одночасно вимоги майнового та немайнового характеру, при цьому ціна позову позивачем не визначена, судовий збір за пред`явлення позовної заяви до суду не сплачено, що підлягає усуненню, виходячи з такого.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Як роз`яснено в п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Крім того, у ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна на момент звернення до суду, яка повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи, ін.) та сплатити судовий збір за ставками встановленими Закону України «Про судовий збір».

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу; позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

У відповідності до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», установлено у 2024 році прожитковий мінімум працездатних осіб: 3028 гривень.

За нормою ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної (ринкової) вартості нерухомого майна на момент звернення до суду, яка повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи, ін.) та сплатити судовий збір за ставками встановленими Закону України «Про судовий збір» з урахуванням вимог майнового та немайнового характеру.

Поряд з цим, заявляючи вимогу про відстрочення сплати судового збору, позивач належних та достатніх доказів на підтвердження свого майнового стану до суду не надає, як і не вказує суду ціни позову, що унеможливлює вирішення питання відстрочення сплати судового збору, відтак підлягає усуненню позивачем, зважаючи на таке.

За приписами ч.ч. 1, 3 ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В той же час, позивач на підтвердження свого майнового стану, не долучила належних та допустимих доказів, які б свідчили про скрутність її матеріального становища, при цьому долучила копію пенсійного посвідчення, що не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Згідно пп. 4 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до пункту 2 заявлених позовних вимог, позивач просить суд: визнати недійсним правочин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відчуження долі житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

Убачається, що зазначена позовна вимога не конкретизована позивачем, оскільки не містить інформації про правочин, який остання просить визнати недійсним, а також даних про обставини його укладання, а у разі його нотаріального посвідчення - обставини такого посвідчення, що підлягає усуненню позивачем.

У відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За приписами ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що ОСОБА_1 була власницею долі житлового приміщення, яке складається з двох житлових кімнат, житловою площею 29,5 кв.м., загальною площею 44,6 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 . Втім, доказів на підтвердження зазначених обставин, позивач до суду не подала, що у повній мірі позбавляє суд встановити дійсні обставини у розрізі заявленого спору, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви, що підлягає усуненню позивачем.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 84, 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорногуз Ольга Валеріївна, про визнання відчуження долі житлового приміщення недійсним - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: