УХВАЛА

31 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 523/4333/17

провадження № 61-14434ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» на постанову Одеського апеляційного суду від 24 вересня 2024 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2017 року Публічне акціонерне товариство «УКРСИББАНК» (далі - ПАТ «УКРСИББАНК»), правонаступником, якого є Акціонерне товариство «УКРСИББАНК» (далі - АТ «УКРСИББАНК»), звернулося до суду з вищевказаним позовом до

ОСОБА_1 , в якому просило суд:

- з метою погашення заборгованості на користь ПАТ «УКРСИББАНК», що виникла внаслідок невиконання ОСОБА_1 зобов`язань за кредитним договором

від 02 липня 2007 року № 0 у розмірі: 56 116,94 доларів США - по кредиту, 72 986,27 доларів США - по відсоткам, нарахованих з 01 жовтня

2008 року по 31 грудня 2016 року, 197 306,90 грн - пеня за несвоєчасне погашення заборгованості за кредитом за строк з 09 березня 2016 року по 09 березня

2017 року, 591 992,97 грн - пеня за несвоєчасне погашення заборгованості за процентами за строк з 09 березня 2016 року по 09 березня 2017 року, а також погашення судових витрат у розмірі 1 600,00 грн, звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру, загальною площею 49,9 кв. м, житловою площею 34,6 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , встановивши спосіб реалізації предмету іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку» за початковою ціною, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, підставі оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 07 листопада 2017 року позовні вимоги ПАТ «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено.

У рахунок погашення заборгованості на користь ПАТ «УКРСИББАНК», що виникла внаслідок невиконання ОСОБА_1 зобов`язань за кредитним договором

№ 0 від 02 липня 2007 року по кредиту, а саме:

56 116,94 доларів США - по кредиту;

72 986,27 доларів США - по відсоткам, нарахованих з 01 жовтня 2008 року

по 31 грудня 2016 року,

197 306,90 грн - пеня за несвоєчасне погашення заборгованості за кредитом за строк з 09 березня 2016 року по 09 березня 2017 року;

591 992,97 грн - пеня за несвоєчасне погашення заборгованості за процентами за строк з 09 березня 2016 року по 09 березня 2017 року;

звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру, загальною площею 49,9 кв. м, житловою площею 34,6 кв. м, що знаходиться за адресою:

АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , встановивши спосіб реалізації предмету іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, за початковою ціною у розмірі 734 232,00 грн.

Рішення суду підлягає виконанню після припинення дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 03 червня 2014 року № 1304-VII.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «УКРСИББАНК» судовий збір у розмірі 1 600,00 грн.

Постановою Одеського апеляційного суду від 24 вересня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 07 листопада 2017 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позов ПАТ «УКРСИББАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишено без задоволення.

24 жовтня 2024 року АТ «УКРСИББАНК» засобами поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Одеського апеляційного суду від 24 вересня 2024 року (надійшла до суду 30 жовтня 2024 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило суд скасувати оскаржуване судове рішення, залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3 200,00 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору у повному розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 03 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (чинного на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотки від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення

в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як вбачається з касаційної скарги та судових рішень, у справі № 523/4333/17 спір виник з приводу звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні пред`явленого позову.

Зміст вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Такі висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові

від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18),

а також в ухвалі Верховного Суду від 19 листопада 2021 року у справі

№ 509/1121/18 (провадження № 61-18693ск21).

Отже, у справах про звернення стягнення на предмет іпотеки ціна позову обраховується із суми заборгованості, в рахунок якої позивач просить звернути стягнення.

ПАТ «УКСИББАНК» звернулося до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки у 2017 році.

Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 600,00 грн.

АТ «УКСИББАНК» оскаржує постанову апеляційної інстанції у повному обсязі.

У справі № 523/4333/17 розмір заборгованості позивачем визначено в сумі 129 103,21 доларів США (за курсом 27,1806, відповідно до службового розпорядження Національного банку України від 01 березня 2017 року становить 3 509 025,25 грн (129 103,21*27,18=3 509 205,25)) та 789 299,87 грн.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 125 749,74 грн:

1) Судовий збір за позовні вимоги майнового характеру - 64 474,88 грн ((3 509 025,25+197 306,90)*1,5%=64 474,88);

2) Судовий збір за подачу касаційної скарги - 128 949,74 грн (64 474,88*200%=128 949,74);

3) Сплачено судового збору - 3 200,00 грн;

4) Доплата судового збору - 125 749,74 грн (128 949,74-3 200,00=125 749,74).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «УКРСИББАНК» на постанову Одеського апеляційного суду від 24 вересня 2024 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць