Номер провадження: 22-ц/813/7198/24
Справа № 496/6840/23
Головуючий у першій інстанції Буран В. М.
Доповідач Сєвєрова Є. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

07.10.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді Сєвєрової Є.С., перевіривши в порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Біляївського районного суду Одеської області від 04.07.2024 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та судових витрат,

встановив:

Рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 04.07.2024 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Не погодившись з зазначеним рішенням суду, 21.09.2024 засобами поштового зв`язку, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги до ухвалення постанови.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду в апеляційній інстанції, оскільки не відповідає формі і змісту, передбаченої ст. 354, 356 ЦПК України, а саме при подачі апеляційної скарги скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження, а в прохальній частині апеляційної скарги питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду скаржник не порушує, а також на підтвердження обґрунтованості клопотання про відстрочення сплати судового збору не надано жодних доказів скрутного майнового стану скаржника.

Так, відповідно до статті 354 ЦПК України, якою визначені строки на апеляційне оскарження, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення суду було ухвалено 04.07.2024 за відсутності сторін, тому строк на апеляційне оскарження обчислюється з цієї дати та закінчився 05.08.2024 (з урахуванням вихідних).

Однак апеляційну скаргу ОСОБА_1 подав до суду засобами поштового зв`язку лише 21.09.2024.

У апеляційній скарзі скаржник зазначає, що супровідний лист №12834/24 поступив на його пошту та був отриманий 30.08.2024, в той час коли рішення було прийнято 04.07.2024.

Тобто, апелянт у відповідності до ст. 354 ЦПК України, має право на поновлення пропущеного строку, однак в прохальній частині апеляційної скарги не ставить про це питання.

У зв`язку з чим апелянту необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду з апеляційною скаргою з зазначенням підстав пропущення строку.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору обґрунтоване тим, що через кризове становище, ОСОБА_1 тимчасово не працює, що фактично позбавляє його можливості сплачувати судовий збір.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати якщо, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Для вирішення питання відстрочення сплати судового збору суд у першу чергу має установити фінансову та майнову спроможність сторони сплатити судовий збір.

Майновий стан є оціночним поняттям, тому суду для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору також необхідно враховувати такі обставини: наявність зареєстрованого рухомого та нерухомого майна, отримання соціальних виплат, перебування особи на обліку в соціальних службах, наявність рахунків відкритих у банках, та інші докази, які дадуть можливість встановити реальний майновий стан заявника.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі

№ 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі

№ 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Отже, із системного аналізу ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Апеляційний суд зауважує, що заявлене клопотання не містить будь-яких доказів, які підтверджують що майновий стан скаржника перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Дані обставини встановлюються судом на підставі доказів (наприклад, індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), що видається органами Пенсійного фонду України, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, перевіривши наведені у клопотанні доводи про відстрочення сплати судового збору, відсутні підстави для його задоволення, оскільки ОСОБА_1 не надав суду жодних доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом розмірі.

Враховуючи викладене, зазначені обставини є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням скаржнику строку для надання відповідних доказів тяжкого майнового стану, а у разі відсутності таких - для сплати судового збору у розмірі 5020,16 грн.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями.

Позовну заяву подано до суду 03.10.2023 та заявлено вимогу майнового характеру, із ціною позову 223118,23 грн. (223118,23 х 1,5 % = 3346,77 грн.)

Відповідно до пп. 1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (на день подання позову), за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору дорівнює 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684,00 грн.) і не більше 350 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (939400,00 грн.).

Як передбачено пп.6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI (зі змінами та доповненнями), за подачу апеляційної скарги на рішення суду ставкою судового збору є 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, апелянту слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 5020,16 грн. (3346,77 грн. х 150% = 5020,16 грн.) на наступний рахунок:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./Хаджибейськ. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015757

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Відповідні документи, які підтверджують сплату вказаних коштів, мають бути надані в оригіналі до Одеського апеляційного суду.

За таких обставин, суддя, встановивши, що апеляційна скарга не відповідає вимогам Закону, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє скаржника та надає йому строк, у відповідності до ч.2 ст.185 ЦПК України для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виправивши зазначені недоліки, скаржнику необхідно надати апеляційному суду докази які будуть у повній мірі відображати майновий стан скаржника, а у разі відсутності таких - докази сплати судового збору, а також апелянту необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду з апеляційною скаргою з зазначенням підстав пропущення строку.

У разі невиконання даної ухвали апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернуто.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Біляївського районного суду Одеської області від 04.07.2024 у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та судових витрат залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 у відповідності до ч.2 ст.185 ЦПК України, десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги з дня отримання ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі невиконання даної ухвали буде прийняте процесуальне рішення передбачене ст. ст. 185, 357 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Одеського апеляційного суду Є.С. Сєвєрова