ПОСТАНОВА

Іменем України

25 січня 2024 року м. Кропивницький

справа № 404/6997/23

провадження № 22-ц/4809/119/24

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Дуковського О.Л. (суддя-доповідач)

суддів Голованя А.М., Дьомич Л.М.

з участю секретаря Демешко Л.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Глазков Андрій Сергійович на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 серпня 2023 року у складі головуючого судді Іванової Н.Ю. у справі за позовом заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури до Кропивницької міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсними рішення, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права, скасування реєстрації земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури звернувся до суду із позовом до Кропивницької міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсними рішення, договорів купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права, скасування реєстрації земельної ділянки.

Разом із позовом заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури подав заяву про забезпечення позову, в якій просив:

вжити заходів забезпечення позову та накласти арешт на земельну ділянку, площею 0,1 га, яка розташована на території міста Кропивницького, з кадастровим номером :29:199:0079;

заборонити органам та посадовим особам, які проводять реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо цієї земельної ділянки;

заборонити ОСОБА_1 виконувати будь-які будівельні роботи на земельній ділянці, площею 0,1 га з кадастровим номером :29:199:0079, що розташована у м. Кропивницькому.

В обґрунтування поданої заяви зазначав, що предметом спору є визнання недійсними рішення, договорів купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права, скасування реєстрації земельної ділянки, розташованої в прибережній захисній смузі річки Інгул, площею 0,1 га, яка розташована на території міста Кропивницького, з кадастровим номером :29:199:0079.

Вказував, що спірна земельна ділянка розташована в безпосередній близькості від урізу води.

Крім того, земельна ділянка двічі була відчужена.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 серпня 2023 року заяву задоволено.

Накладено арешт на земельну ділянку, площею 0,1 га, яка розташована на території міста Кропивницького, з кадастровим номером :29:199:0079 і заборони органам та посадовим особам, які проводять реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо цієї земельної ділянки.

Заборонено ОСОБА_1 виконувати будь-які будівельні роботи на земельній ділянці, площею 0,1 га з кадастровим номером :29:199:0079, що розташована у м. Кропивницькому.

ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Глазков А.С. подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу суду скасувати.

Вважає ухвалу про забезпечення позову незаконною та необґрунтованою.

Зазначає, що ОСОБА_1 є добросовісним набувачем спірної земельної ділянки, що підтверджується відповідним договором купівлі продажу від 27.07.2023 та довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №343016899 від 16.08.2023.

Вказує, що оскаржувана ухвала суду порушує його права на мирне володіння своїм майном, в тому числі і шляхом здійснення будівельних робіт на спірній земельній ділянці та /або розпоряджатися цим майном.

Заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить ухвалу суду залишити без змін, а скаргу без задоволення.

Зазначає, що звернення прокурора до суду із даним позовом обумовлено необхідністю захисту інтересів територіальної громади міста Кропивницького на володіння землями водного фонду, додержання органом місцевого самоврядування законів України при відведенні такої земельної ділянки у власність.

Посилається на те, що спірна земельна ділянка за законом відноситься до земель водного фонду та розташована в межах прибережної захисної смуги річки Інгул у місті Кропивницькому.

Крім того зазначає, що після відкриття провадження у даній справі та постановлення ухвали про забезпечення позову власник на спірній земельній ділянці розпочав фізичне використання цієї земельної ділянки, шляхом встановлення паркану.

Тому, вчинення таких дій на будь -якій стадії судового процесу може ускладнити або ж знівелювати право позивача на ефективний та повний судовий захист порушеного права даній справі, ускладнити або ж унеможливити виконання рішення суду, у разі ухвалення на користь позивача.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників справи, дослідивши доводи, наведенні в апеляційній скарзі, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Суд першої інстанції задовольняючі заяву про забезпечення позову дійшов висновку, що у разі невжиття заходів забезпечення позову існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

При цьому вжиті заходи забезпечення позову є співмірними та забезпечать позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі сприятимуть запобіганню потенційним труднощам у виконанні такого рішення.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема позов забезпечується забороною вчиняти певні дії, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

З матеріалів справи вбачається, що власником земельної ділянки площею 0,1 га, яка розташована на території міста Кропивницького, з кадастровим номером :29:199:0079 є ОСОБА_1 .

Звернувшись із даним позовом до суду позивач просив визнати недійсними рішення, договори купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права, скасування реєстрації зазначеної земельної ділянки ,яка належить ОСОБА_1 .

В обгрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що спірна земельна ділянка за законом відноситься до земель водного фонду та розташована в межах прибережної захисної смуги річки Інгул у місті Кропивницькому.

Даним позовом обумовлено необхідність захисту інтересів територіальної громади міста Кропивницького на володіння землями водного фонду, додержання органом місцевого самоврядування законів України при відведенні такої земельної ділянки у власність.

Тому, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення заяви про забезпечення позову, шляхом: накладення арешту на земельну ділянку, площею 0,1 га, яка розташована на території міста Кропивницького, з кадастровим номером :29:199:0079 із забороною органам та посадовим особам, які проводять реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо цієї земельної ділянки; забороною ОСОБА_1 виконувати будь-які будівельні роботи на спірній земельній ділянці, що розташована у м. Кропивницькому, до набрання законної сили рішенням у даній справі, що буде відповідати меті забезпечення, є співмірним засобом забезпечення із заявленими вимогами.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд першої інстанції правильно врахував висновки викладені:

у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) де вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) де зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача»;

у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) де зазначено, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив її з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, що визначені законом підстави для зміни чи скасування оскаржуваного судового рішення (ухвали) відсутні, подану у даній справі апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 376, 381- 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд , -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Глазков Андрій Сергійович - залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 серпня 2023 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя О. Л. Дуковський

Судді А.М. Головань

Л.М.Дьомич