Провадження №2/369/8153/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21.10.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Скрипник О.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з вищезазначеним позовом до відповідача, в якому просить стягнути зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду у розмірі 51 281,00 (п`ятдесят одна тисяча двісті вісімдесят одна) грн. 00 коп. завданої ушкодженням колісного транспортного засобу Volkswagen Passat реєстраційний № НОМЕР_1 , вартість витрат на проведення експертизи у розмірі 5 000,00 (п`ять тисяч) грн 00 коп., моральної шкоди у розмірі 5 000,00 (п`ять тисяч) грн 00 коп. 2.

Стягнути зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені витрати на судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп. і витрати на правову допомогу в розмірі 20 000 (двадцять тисяч) грн 00 коп..

Ознайомившись з матеріали позовної заяви, вважаю, що її подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України, з огляду на таке.

За змістом п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Таким вимогам цивільного процесуального закону позовна заява ОСОБА_1 не відповідає, оскільки крім прізвища, ім`я та по батькові відповідача та адреси проживання, не містить інших відомостей про останнього, в тому числі відсутні дані, які відомі позивачці його номери засобів зв`язку, дати народження, РНОКПП, що позбавляє можливості відкрити провадження у справі за даною заявою.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання моральної шкоди іншій особі (пункт 3 частини другої статті 11 ЦК України).

Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункт 9 частини другої статті 16 ЦК України).

Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», визначено, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, окрім вказівки на те, у чому полягає ця шкода та якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві. У разі недотримання позивачем зазначених вимог суд вправі залишити позовну заяву без руху.

Однак, заявляючи позовну вимоги про відшкодування моральної шкоди, позивачем не повно викладено обставини справи з зазначенням посилань на відповідні докази щодо спричинення йому моральної шкоди. Позовна заява містить лише загальні посилання на наявність підстав, на думку позивача, для відшкодування моральної шкоди, та відповідно, не містить відомостей, в чому саме полягає заподіяна моральна шкода.

Виходячи з цих обставин, сума заявленої позивачем моральної шкоди в розмірі 20 000 грн. в позові не обґрунтовано: якими міркуваннями керувалася позивачка при визначенні розміру моральної шкоди; якими доказами підтверджується завдання позивачу моральної шкоди саме в такому розмірі. Позивачем не в повній мірі викладено обставини справи з зазначенням посилань на відповідні докази щодо спричинення моральної шкоди та відповідного розрахунку, згідно якого позивач оцінив свої моральні страждання (п. 5 ч. 3 ст.175, ч. 5 ст.177 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина першастатті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7Закону України«Про Державнийбюджет Українина 2024 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працезданих осіб з 1 січня 2024 року 3028,00 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем при зверненні до суду з позовом сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн., тобто за вимогу про відшкодування матеріальної шкоди.

Водночас, позивачем заявлена вимога про відшкодування моральної шкоди, але судовий збір за цією вимогою позивачем не сплачений, та не зазначені підстави звільнення його від сплати судового збору.

Відповідно до пункту 2.2. Узагальненого науково-консультативного висновку стосовно визначення належності позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди до вимог майнового чи немайнового характеру, викладеного в Листі ВАСУ від 01.01.2015 року, зазначено, що майновий чи немайновий характер позовної вимоги про відшкодування (компенсації) моральної шкоди залежить від наступного.

Згідно частини третьої статті 23 Цивільного кодексу України, якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та що складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, відтак судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18).

Таким чином позивачем заявлено дві вимоги майнового характеру, а ціна позову складає 51 281, 00 грн., отже позивачем повинен був бути сплачений судовий збір в розмірі 2422,4 грн., у той час сплачено лише 1211,20 грн., відтак позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн. за вимогу про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, вважаю необхідним залишити дану заяву без руху, надати позивачці час для усунення вказаних недоліків та зазначити, що вони підлягають усуненню шляхом подання суду відомостей про його реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, а також позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн. за вимогу про відшкодування моральної шкоди.

На підставі вище наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - залишити без руху, запропонувавши їй в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, усунути вказані в даній ухвалі недоліки і роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана СКРИПНИК