ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4307/24 Справа № 175/3635/22 Суддя у 1-й інстанції - Бойко О. М. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
УХВАЛА

25 вересня 2024 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючої - Городничої В.С.,

суддів: Деркач Н.М., Демченко Е.Л.,

за участю секретаря судового засідання Шавкун Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі заяву представника ОСОБА_1 адвоката Тропіної Олени Миколаївни про відвід головуючого судді Городничої Валентини Сергіївни у цивільній справі №175/3635/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 12 лютого 2024 року про залучення правонаступника позивача у цивільній справі №175/3635/22 за позовом ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Аршава Інна Олександрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Дніпровського апеляційного суду, у зв`язку з розглядом апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 12 лютого 2024 року, перебуває вищевказана справа.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 12 липня 2024 року призначено справу до розгляду на 11.09.2024 року.

В ході перегляду оскаржуваної ухвали судом апеляційної інстанції, 11.09.2024 року в день судового засіданні надійшла заява від представника ОСОБА_1 адвоката Тропіної О.М. про відвід головуючого судді Городничої В.С. у цивільній справі №175/3635/22.

В обґрунтування заявленого відводу заявник посилалась на п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, а саме, що головуючим суддею Городничею В.С. вже розглядалось питання щодо залучення правностапника позивача під час розгляду апеляційної скарги на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 04 серпня 2023 року.

11.09.2024 року розгляд заяви представника ОСОБА_1 адвоката Тропіної О.М. про відвід головуючого судді Городничої Валентини Сергіївни у цивільній справі №175/3635/22 було відкладено для додаткового вивчення матеріалів справи з метою перевірки доводів заяви.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу та заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Виходячи з наведеної норми закону та надання заяви про відвід в день судового засідання, колегія суддів приходить до висновку про розгляд заяви у тому ж складі суду без передання даного питання іншому судді.

Так, статтями 36-39 ЦПК України передбачено підстави для відводу та самовідводу.

Колегія суддів відхиляє вищевказані посилання заявника як на обставини, що унеможливлюють участь головуючого судді Городничої В.С. при розгляді даної справи, з огляду на наступне.

Згідно з п. 5 ч. 1 статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначені умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій самостійності судів та незалежності суддів.

Статтею 6 цього Закону встановлено заборону втручання в здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповагу до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання й поширення інформації в будь-якій формі з метою завдання шкоди авторитету суддів чи впливу на безсторонність суду.

Як зазначено в статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Наявність безсторонності, відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі.

Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду (рішення Європейського Суду з прав людини «Білуха проти України»).

Також ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу. Щодо суб`єктивного критерію, то презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при з`ясуванні питання про те, чи існують законні підстави для побоювання щодо відсутності безсторонності у певного судді, позиція заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути ці побоювання об`єктивно виправдані «справа Гаусшильдта» (Hauschildt Case, №11/1987/134/188).

Крім цього, сумніви мають бути застосовані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

Разом з тим, посилання заявника на наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів при розгляді даної справи ґрунтуються на припущеннях.

Будь-яких інших посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто, вчинення суддею дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності при розгляді даної справи, заявником не зазначено.

Таким чином, враховуючи відсутність жодних, перелічених у ст.ст.36-37 ЦПК України, підстав для відведення колегії суддів, встановлену заборону втручання в здійснення правосуддя, вплив на суддю у будь-який спосіб, суд вважає, що заявлений відвід є необґрунтованим, а тому відсутні правові підстави для його задоволення.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 39, 40, 381 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Тропіної Олени Миколаївни про відвід головуючого судді Городничої Валентини Сергіївни по цивільній справі №175/3635/22 (апеляційне провадження №22-ц/803/4307/23) за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 12 лютого 2024 року про залучення правонаступника позивача у цивільній справі №175/3635/22 за позовом ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Аршава Інна Олександрівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: В.С. Городнича

Судді: Н.М. Деркач

Е.Л. Демченко