Справа № 138/1635/24
Провадження №:2/138/672/24
20 вересня 2024 року м. Могилів-Подільський
Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Холодової Т.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Паламарчук І.В.,
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування, -
Ухвалою суду від 10.06.2024 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, надано відповідачам строк для подання відзиву, призначено підготовче засідання та витребувано докази.
Ухвалою суду від 12.07.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
20.09.2024 позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Середюк О.В. у судове засідання не з`явились. Представник позивача адвокат Середюк О.В. подала заяву, в якій просила справу розглядати без її та позивача участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, не заперечувала щодо ухвалення заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання до суду не з`явились без повідомлення причин своєї неявки, правом подання відзиву на позовну заяву не скористались.
Оскільки позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, з урахуванням викладеного вище, це дає підстави суду відповідно до ст. 280 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.
Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 9).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що передбачено статтею 1217 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Реалізація права на спадкування спадкоємцем, закликаним до спадкування, здійснюється шляхом прийняття ним спадщини з подачею до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття в шестимісячний строк, який починається з часу відкриття спадщини. Вчинення таких дій не вимагається, якщо спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини і протягом шестимісячного терміну, встановленого для прийняття спадщини, не заявив про відмову від неї (ст.ст.1268-1270).
Як вбачається з копії довідки № 31 від 20.01.2023, виданої адміністратором відділу «Центр надання адміністративних послуг» Могилів-Подільської міської ради, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дійсно був зареєстрований на день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 . На день смерті вказаної особи, за вказаною адресою також були зареєстровані: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с. 57).
З матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_9 , вбачається, що спадкоємцями за законом після смерті останнього залишились дружина ОСОБА_2 , яка 24.01.2023 подала нотаріусу заяву про відмову від спадщини на користь доньки померлого ОСОБА_1 ; син померлого ОСОБА_3 , який на день смерті ОСОБА_9 проживав та був зареєстрований з ним за однією адресою, з заявою про відмову від прийняття спадщини протягом шестимісячного строку до органів нотаріату не звертався, а тому вважається таким, що прийняв спадщину; дочка померлого ОСОБА_1 , яка 03.11.2023 звернулась до приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Анцут Л.М. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_5 (а.с. 61).
03.11.2023 приватний нотаріус Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Анцут Л.М. видала позивачу ОСОБА_1 Свідоцтво про право на спадщину на 2/3 частки майна, яке належало ОСОБА_5 , а саме 17/50 частки житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель та споруд, що знаходиться в АДРЕСА_1 (а.с. 81).
При цьому постановою від 03.11.2023 приватним нотаріусом Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Анцут Л.М. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлого ОСОБА_5 , а саме земельну ділянку, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , розміром 0,0659 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка належала померлому на праві спільної сумісної власності. Постанова мотивована тим, що вказана земельна ділянка перебуває у спільній сумісній власності, в якості співвласника якої є спадкодавець ОСОБА_5 . При цьому, спадкоємцем не надано документів на підтвердження визначення розміру часток співвласників вказаної земельної ділянки (а.с. 85).
Відповідно до положень статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частиною першою статті 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.
Згідно з статтею 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом.
Відповідно до частини першої статті 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.
Відповідно до статті 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній сумісній власності.
У разі виділу частки з майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного зі співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.
Згідно з частиною третьою статті 370 ЦК України виділ частки з майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу.
Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.
За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.
Статтею 357 ЦК України передбачено, що частки у праві спільної власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.
За змістом частини першої статті 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).
Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 89 ЗК України співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом.
Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду, просила визнати за нею право власності на 17/50 частин земельної ділянки в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_5 .
На підставі частини першої статті 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.
Частиною четвертою вказаної статті визначено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.
Таким чином, законодавцем визначено принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. Тобто особа, яка набула права власності на будівлю чи споруду має право на відповідну частину земельної ділянки на тих самих умовах, на яких воно належало попередньому власникові або користувачу, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.
Такого висновку щодо застосування зазначених норм матеріального права у подібних правовідносинах дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 червня 2020 року у справі № 689/26/17 (провадження № 14-47цс20) та постанові Верховного Суду від 09 грудня 2020 року у справі № 642/3950/17 (провадження № 61-7008св19).
Разом з тим, положення статті 120 ЗК України мають застосовуватися з врахуванням норм матеріального права, що визначають особливості регулювання права спільної сумісної власності.
Як зазначалося вище, земельна ділянка належала ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не на праві спільної часткової власності, а на праві спільної сумісної власності. Її поділ або виділення з неї окремих часток за життя ОСОБА_5 не проводився, розмір його частки не визначався.
Отже, ОСОБА_5 був співвласником земельної ділянки, яка належала чотирьом особам на праві спільної сумісної власності без визначення часток, і це право перейшло до позивача.
Разом з тим, враховуючи, що за життя ОСОБА_5 поділ або виділення його частки земельної ділянки не проводився, тому до позивача не перейшло право власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування.
За таких обставин позовні вимоги щодо визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом у визначеному розмірі, а саме у розмірі 17/50 частин вказаної земельної ділянки, задоволенню не підлягають.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову в частині визнання права власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку, яка належала ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності.
Керуючись ст.ст. 86, 89, 120 Земельного Кодексу України, ст.ст. 357, 364, 368, 370, 1216, 1217, 1218, 1225, 1226, 1268-1270 ЦК України, ст.ст. 12, 76-81, 200 ч. 3, 4, 206 ч. 4, 247 ч. 2, 259 ч. 1, 2, 263-265, 273, 280-283, 289 ЦПК України суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити частково.
В іншій частині позову відмовити.
Судові витрати у виді сплати судового збору залишити за позивачем.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач: ОСОБА_10 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .
Представник позивача: адвокат Середюк Олена Василівна, місце знаходження: вул. Ставсиька, 24/11, м. Могилів-Подільський, Вінницька область.
Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .
Відповідач: ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .
Суддя: Т.Ю. Холодова
Повне судове рішення складено 25.09.2024