Справа № 209/223/24
Провадження № 2/209/572/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Решетник Т.О.,

за участю секретаря судового засідання Рябухи Н.В.,

розглянувши в залі Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

22.01.2024 року позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просять суд: стягнути з ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 400 000 гривень на її користь.

На обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 з 12 червня 2010 року. Від сумісного життя вони мають доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Чоловік ОСОБА_3 тривалий час працював та працює в мережі магазинів « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». В даній організації працювала відповідачка ОСОБА_2 . Орієнтовно з 2013 чоловік порушував подружню вірність та мав інтимні стосунки з відповідачкою ОСОБА_2 . Відповідачці достовірно було відомо, що ОСОБА_3 одружений і вони мали дружню та щасливу сім`ю. Аби зруйнувати міцні подружні стосунки, відповідачка навмисно своїми діями намагалась спровокувати конфліктні ситуації. В провадженні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська перебувало декілька справ про розірвання шлюбу (справа №202/3702/19, справа №202/3349/21, справа №202/3422/21), але рішення про розірвання шлюбу ухвалено не було. Після народження молодшої доньки ОСОБА_5 пішов із сім`ї та вона залишилась одна з двома маленькими дітьми. Вона з дітьми вимушена проживати на дачі, оскільки ОСОБА_3 не дозволяє проживати в квартирах у місті. На фоні неправомірних дій відповідачки у неї погіршився стан її здоров`я та розвинулось невиліковне захворювання - астма на фоні нервового розладу. У зв`язку з погіршенням стану її здоров`я лікарі призначали відповідні лікарські препарати, які вона вимушена була купувати та вживати. Наразі їй протипоказано хвилюватись та нервувати, оскільки вона одразу починає задихатись, відчуває нестачу повітря. Ця хвороба являється невиліковною. Аби підтримувати свою життєдіяльність вона вимушена на постійній основі профілактично кожний місяць проходити огляд у лікаря, здавати аналізи та проходити відповідні дослідження. Внаслідок цього вона звернулась до суду за захистом своїх прав та просить стягнути з відповідачки на її користь моральну шкоду у розмірі 400000 грн.

Процесуальні дії у справі. Заяви (клопотання) учасників справи.

Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 20.03.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 03.06.2024 року підготовче судове провадження закрито та справу призначено до судового розгляду.

02.05.2024 року відповідач подала відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити повністю у задоволенні позовних вимог. На обґрунтування відзиву зазначила, що позивачем не надано жодного доказу заподіяння їй моральної шкоди, зокрема, характеру та обсягу душевних чи психічних страждань та в чому вони проявилися, вимушених змін у її життєвих і виробничих стосунках, зниження престижу і ділової репутації, не зазначено та не доведено протиправності дій відповідача, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та настанням внаслідок таких дій будь-яких негативних наслідків для позивача у вигляді моральної шкоди, а також безпосередньої вини відповідача в заподіянні позивачу такої шкоди, обґрунтування розміру моральної шкоди у розмірі 400000 грн. Сама по собі наявність моральної шкоди ще не породжує абсолютного права особи на її відшкодування будь-якою іншою особою, оскільки необхідно довести наявність усіх складових цивільно-правової відповідальності та правильно визначити суб`єкта такої відповідальності.

Позивач 07.06.2024 року подала на адресу суду заяву з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити повністю.

Відповідач 20.09.2024 року через систему «Електронний суд» подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги не визнала та просила відмовити повністю у їх задоволенні.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного.

У судовому засіданні встановлено, що 12.06.2010 року ОСОБА_1 зареєструвала шлюб із ОСОБА_3 Дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_6 ».

Від шлюбу позивач має доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьком якої є ОСОБА_3 .

Відповідно до інформації № 43/2/5986 від 21.08.2023 року, наданої Відділенням поліції №2 Дніпровського районного управління поліції ГУ НП у Дніпропетровській області, було розглянуто звернення ОСОБА_1 та встановлено в ході телефонної розмови, що ОСОБА_2 не має відношення до викладених подій.

Згідно довідки за матеріалом ЄО № 11242 від 19.09.2023 року, було встановлено, що при опитуванні ОСОБА_2 пояснила, що ОСОБА_1 постійно та безпідставно пише заяви на неї у поліцію. За фактом заяви ОСОБА_1 з ОСОБА_2 проведена профілактична бесіда про недопущення правопорушень у майбутньому, роз`яснена відповідальність за порушення норм чинного законодавства.

Відповідно до медичних довідок КНП "Міської клінічної лікарні № 6" ДМР від 12.09.2023, 02.10.2023, 01.11.2023, ОСОБА_1 страждає на бронхіальну астму (зі слів ОСОБА_1 багато років), їй рекомендоване відповідне амбулаторне лікування.

Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно із ч.1 ст. 1167 ЦК України м оральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Для відшкодування шкоди обов`язково необхідна наявність шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинно-наслідкового зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 30.01.2018 та 20.02.2018 (справи №№ 804/2252/14, 818/1394/17 відповідно).

У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини.

Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Тобто суд повинен з`ясувати усі доводи позивача щодо обґрунтування ним як обставин спричинення, так і розміру моральної шкоди, дослідити надані докази, оцінити їх та визначити конкретний розмір моральної шкоди, зважаючи на засади верховенства права, вимоги розумності, виваженості і справедливості.

Дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не надано належних та достатніх доказів на підтвердження обставин викладених на обґрунтування позову, крім того, позивачем не доведено наявність моральної шкоди, завданої протиправними діями відповідачки, не підтверджено настання причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідачки та погіршення стану здоров`я позивачки. Крім того, суду не надано належних та достатніх доказів на підтвердження факту протиправності дій відповідачки, її вини у заподіянні моральної шкоди позивачу у заявленому до стягнення розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 4, 13, 76-89, 223, 258-265, 272, 280-283 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ), до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП не відомо, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), про стягнення моральної шкоди відмовити.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного судового рішення 31.10.2024 року.

Суддя Т.О. Решетник