Справа № 496/115/24
Провадження № 2/496/606/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2024 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Трушина О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Філімонова Галина Василівни про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною позовною заявою і просить витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на її користь частку житлового будинку та земельну ділянку площею 0,0299 га кадастровий номер :02:002:0089, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Вимоги до позовної заяви викладені у ст. 175 ЦПК України.

Так, позовна заява не в повній мірі відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України і не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача; ціну позову.

Згідно з п.2 ч.1 статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

У відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивач не зазначила докази, які підтверджують вартість майна та не зазначила дійсну його вартість на день звернення з позовом до суду, оскільки не надала суду звіт про оцінку майна, внесений до Єдиної бази даних звітів про оцінку та виконаний кваліфікованим оцінювачем, який працює у складі суб`єкта оціночної діяльності.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна. Ціна позову повинна відповідати дійсній ринковій вартості майна на момент подачі позову до суду. Власники, або користувачі майна мають можливість безперешкодно, зробити оцінку майна.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", доказом дійсної вартості нерухомого майна є складений суб`єктом оціночної діяльності звіт про оцінку майна.

Згідно з вказаним законом, звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Слід звернути увагу на те, що визначення ціни позову та зазначення вартості спірного нерухомого майна в даному випадку має суттєве значення.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., за подання позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2023 року становить 2684 гривні.

Позивачем при подачі позову сплачено 1073,60 грн, у мінімальному розмірі за вимогу майнового характеру, за ставкою 2023 року (позов відправлено поштою 19.12.2023 року).

Таким чином, позивачеві необхідно окрім іншого вказати ціну позову, підтвердити її відповідним висновком, і доплатити судовий збір до суми в 1% від вартості майна, врахувавши сплачений судовий збір у розмірі 1073,60 грн та надати оригінал квитанції до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Поняття розумних строків розгляду справи в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нетотожне (неідентичне) поняттю процесуальних строків в національних системах права. Право Європейського Суду з прав людини є «автономним» і його тлумачення Судом Конвенції не пов`язане з тлумаченням права національними судами.

Європейський суд з прав людини оцінює «розумність» тривалості провадження з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливість предмета спору для заявника.

В пункті 1.6. Європейської хартії про статус суддів (Рада Європи, 1998 р.) з урахуванням положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом» зазначено, що на державу покладається обов`язок забезпечувати суддів всіма засобами, необхідними для належного виконання їхніх завдань, і зокрема, для розгляду справ в межах розумного періоду часу.

У пункті 33, 35 Рекомендації СМ/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленою Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 року, підкреслено, що кожна держава повинна виділяти судам достатньо ресурсів, приміщень та устаткування, щоб вони могли функціонувати відповідно до стандартів, викладених у ст.6 Конвенції, а також щоб судді могли ефективно працювати.

У судах має працювати достатня кількість суддів та кваліфікований допоміжний персонал.

Тому, незабезпечення належного функціонування судової системи через відсутність достатньої кількості суддів, у зв`язку з надмірним навантаженням, унеможливлює розгляд справ у строки, передбачені національним законодавством.

З 01.01.2023 року по 31.12.2023 року внаслідок автоматизованого розподілу в провадження судді Трушиної О.І. надійшло 1695 справ, що перевищує річне навантаження на одного суддю, яке згідно з коефіцієнтом, визначеного Радою суддів України спільно з ДСА України, має становити 183 справи на одного суддю на рік.

З урахуванням надмірного навантаження, яке виходить за межі фізичних можливостей, недостатньою кількістю суддів (з 2016 року кількість суддів у Біляївському районному суді зменшилася з 11 до 7), щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ, суд позбавлений можливості вирішувати процесуальні питання, в тому числі скласти повний текст судового рішення у строки, передбачені національним законом, тому повний текст рішення складено 30 січня 2024 року.

Керуючись ст. ст. 43, 84, 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Філімонова Галина Василівни про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга в частині визначення розміру судового зборупротягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Одеського апеляційного суду, через Біляївський районний суд Одеської області.

Повний текст ухвали суду складено 30 січня 2024 року.

Суддя О.І. Трушина