Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1124/24

Номер провадження: 2-о/511/48/24

"29" жовтня 2024 р. Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Теренчук Ж. В.

секретаря судового засідання Ніколас С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Роздільна Одеської області, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересованої особи ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з даної заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме визнати, що ОСОБА_3 , яка померла у віці 80 років, про що 06 червня 2023 року складено відповідний актовий запис № 320, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане Роздільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції/ м. Одеса) є бабусею ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі витягу автоматизованої системи документообігу Роздільнянського районного суду Одеської області для розгляду справи призначено головуючого суддю Теренчук Ж.В.

Позиція учасників розгляду справи.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився повторно, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомив, жодних заяв та клопотань на адресу суду не надіслав.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, належним повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомив, жодних заяв та клопотань на адресу суду не надіслав.

Оскільки сторони були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, однак в судове засідання не з`явились, суд вважає за можливе роглянути справу без їх участі.

В порядку ч.2 ст.247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Нормативно-правове обгрунтування та висновки суду.

Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до висновку що заяву ОСОБА_1 належить залишити без розгляду з огляду на наступне.

Вказана заява надійшла на адресу суду 14 березня 2024 року та 16 квітня 2024 року було відкрито провадження у справі у порядку окремогопровадження (а.с. 28).

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

В матеріалах справи міститься заявка ОСОБА_1 про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS- повідомлення. (а.с. 24)

Судове засідання по справі було призначено на 08 травня 2024 року , однак 08 травня 2024 року за Вх. № 1338/24 на адресу надійшло клопотання від ОСОБА_1 про відкладення судового засідання у зв`язку з тим, що він знаходиться на службі ЗСУ та просить перенести судовий розгляд справи на іншу дату. (а.с. 31)

Судове засідання було відкладено в зв"язку з неявкою заявника та призначено на 07.06.2024 року на 11 годину.

З матеріалів справи, встановлено, що 24 травня 2024 року ОСОБА_1 направлялась судова повістка у форматі SMS- повідомлення. Згідно довідки підтвердження ОСОБА_1 судову повістку не отримав , у зв`язку з тим, що повідомлення не може бути доставлено абоненту з технічних причин у оператора мобільного зв`язку.

Судове засідання було відкладено в зв"язку з неявкою заявника та призначено на 20.08.2024 року на 10 годину.

19 серпня 2024 року ОСОБА_1 направлялась судова повістка SMS- повідомлення, що повідомлення не може бути доставлено абоненту з технічних причин у оператора мобільного зв`язку.

Судове засідання відкладено в зв"язку з неявкою заявника та призначено на 25.09.2024 року.

03 вересня 2024 року ОСОБА_1 направлялась судова повістка SMS- повідомлення, між тим повідомлення не може бути доставлено абоненту з технічних причин у оператора мобільного зв`язку.

В подальшому, судові повістки направлялись в електронній формі за допомогою SMS- повідомлення, що направлялись на адресу ОСОБА_1 , згідно підтверджень електронні повістки не доставлялись з технічних причин. (а.с. 62, 64,66, 68).

Відтак ОСОБА_1 в судове засідання, призначене на 29.10.2024 року не з"явився повторно.

Відповідно до частин третьої , четвертої статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Частина п`ята статті 223 ЦПК України визначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Заява про розгляд справи за відсутністю заявника на адресу суду не надходила, а навпаки, зі змісту клопотання, ОСОБА_1 бажав приймати участь особисто у судових засіданнях.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження №61-4177св21) вказано, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі №9901/278/21, зауважила, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З огляду на викладене, оскільки заявник не з"являється в судові засідання, викликається в судові засідання згідно наданого ним клопотання, про розгляд даної справи у суді повідомлений, надавав клопотання щодо відкладення розгляду справи, між тим будь-якого інтересу до даного процесу не проявляє тривалий час, не цікавить ходом розгляду справи, повторно двічі поспіль не з"явився в судові засідання, в тому числі в останнє, суд приходить до висновку про залишення його заяви без розгляду .

На підставі викладеного, керуючись статтями 183, 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин , заінтересована особа ОСОБА_2 , залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заява якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина 2 статті 257 ЦПК України).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-ти денний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ж. В. Теренчук