справа № 357/9502/22
провадження № 22-ц/824/3300/2024
головуючий у суді І інстанції Бебешко М.М.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

13 лютого 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Савченко К.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 серпня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2022 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивувала тим, що 28 травня 2010 року між нею та ОСОБА_1 було зареєстровано шлюб. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей: доньку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та трьох синів - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Вказувала, що причиною звернення до суду стало те, що упродовж тривалого часу стосунки між нею та відповідачем погіршились, вони втратили один до одного почуття довіри, взаємопідтримки, любові та поваги, кожен з них має протилежні погляди на шлюб та сім`ю, що призводить до постійних сварок, які негативно впливають на синів і доньку. З 2018 року не проживають разом як подружжя, не ведуть спільного господарства, та не підтримують сімейно-шлюбних відносин, а тому ОСОБА_2 просила розірвати шлюб, який зареєстровано 28 травня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 425.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21 серпня 2023 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 28 травня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 425 - розірвано.Стягнено з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 992,40 грн судового збору.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції представник ОСОБА_1 - адвокат Слизченко В.В. звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що при ухваленні рішення судом першої інстанції порушені норми матеріального права, оскільки не враховані: інтереси неповнолітніх дітей, «розірвання шлюбу призведе до ще більшого хвилювання та морального страждання дітей,...», не враховано бажання відповідача зберегти шлюб та повноцінну сім`ю, бо «жодних підстав для розірвання шлюбу не бачить, поведінка та бажання дружини розірвати їх дружню родину, суперечить її дійсній волі».

Вказує, що фактичні шлюбні стосунки не припинено і відповідач повністю утримує сім`ю, приймає участь у вихованні дітей. Вважає суд також дійшов передчасного висновку, що позивачка з власної волі дійсно хоче розлучення, а позовна заява про розлучення «виконана на стандартному бланку такого роду документу без посилання на дійсні обставини справи, не вказує на щось, що б унеможливлювало подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу, що має істотне значення».

Також відповідач в апеляційній скарзі вказує про психологічні проблеми позивача у стосунках з відповідачем та про медичні огляди.

У частині порушення судом норм процесуального права відповідач зазначає, що справа про розірвання шлюбу обов`язково повинна розглядатись за участі обох сторін, а також те, що він ставить під сумнів чи дійсно позивачем підписувалась і подавалась заява. Вказує, що суд дійшов передчасного висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу бо ОСОБА_1 готовий до відкритого діалогу чи дискусії з позивачем з метою збереження сім`ї.

21 листопада 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від позивача ОСОБА_2 , в якому вона просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Вказує, що проживає окремо від відповідача, та враховуючи його агресивну поведінку щодо неї, подальше спільне життя взагалі неможливе незалежно від тривалості воєнного стану, наявності епідемій чи стихійного лиха.

Зазначає, що з листопада 2022 року позивач з дітьми не бачили відповідача. Він жодного разу не приїздив на дні народження чи інші свята до дітей. Не цікавився, за які кошти вони живуть.

Наголошує на тому, що хоче розлучення без будь-яких сумнівів.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Балик І.М. підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі та просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Від представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Кукси О.В. 9 лютого 2024 року надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача та її представника.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін, які з`явились в судове засідання вважає за необхідне вжити заходи щодо примирення подружжя, виходячи з наступного.

Частиною 7 ст. 240 ЦПК України визначено, що у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Відповідно до положень ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 28 травня 2010 року.

Від шлюбу, сторони мають чотирьох неповнолітніх дітей: доньку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та трьох синів - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З урахуванням вищезазначеного, апеляційний суд вважає за доцільне, з метою збереження сім`ї, надати подружжю строк для примирення - шість місяців.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

У п. 3 ч. 1 ст. 253 ЦПК України вказано, що провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених: пунктом 4 частини першої статті 251 цього Кодексу - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

Отже, у зв`язку із наданням сторонам у справі строку на примирення, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зупинити провадження у даній справі до закінчення строку на примирення.

Керуючись ст.ст. 240, 251, 253 ЦПК України, ст. 111 СК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Вжити заходи щодо примирення подружжя.

Надати строк на примирення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 терміном на 6 (шість) місяців.

Провадження у справі зупинити до закінчення строку для примирення.

Ухвала суду в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови складено 14 лютого 2024 року.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба