Справа №305/1469/24
Провадження по справі 2/305/560/24
31.10.2024. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що сторони зареєстрували шлюб 16 травня 2020 року у Дружківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Краматорського району Донецької області, про що складено відповідний актовий запис №53. Від шлюбу у них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , від 17.10.2020, виданим Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Краматорського району Донецької області. Спільне життя з відповідачем в них не склалося з різних особистих причин. Наразі позивачка разом з сином проживають в с. Луг, Рахівського району Закарпатської області, як внутрішньо переміщені особи. Місце знаходження відповідача позивачці невідоме, на зв`язок відповідач не виходить, участі в утриманні та вихованні сина не приймає. Сторони фактично не проживають разом, не ведуть спільного господарства, не бажають миритися, а шлюб носить формальний характер. Впевнившись, що сім`я розпалася остаточно, просить шлюб укладений між ними - розірвати.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_4 від 10.06.2024 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
Позивачка ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася. 08.10.2024, подала через канцелярію суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Позовні вимоги підтримує та наполягає на їх задоволенні з підстав наведених у позовній заяві. Строк на примирення просить не надавати.
Відповідач, ОСОБА_2 , у судове засідання повторно не з`явилася. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом направлення судового виклику на зареєстровану адресу проживання, та опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, однак відзиву на день судового розгляду справи не надав.
На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.
Дослідивши надані позивачкою письмові докази, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 16 травня 2020 року у Дружківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Краматорського району Донецької області, про що складено відповідний актовий запис №53.
Від шлюбу у сторін народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , від 17.10.2020.
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивачка, ОСОБА_1 на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_2 , відзиву на позов чи клопотання про надання строку на примирення не подавав. Таким чином, враховуючи, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу позивачки, порушує її особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивачка ОСОБА_1 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, заявила, що бажає залишити собі після розірвання шлюбу, прізвище ОСОБА_5 , тому суд вважає за потрібне залишити таке.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
У позовній заяві позивачка просила стягнути з відповідача половину суми понесених судових витрат, а саме сплати судового збору та канцелярських витрат.
У зв`язку із задоволенням позову, на підставі ст.141 ЦПК України, суд приходить до висновку про стягнення половини витрат зі сплати судового збору та канцелярських витрат в сумі 670,60 гривень з відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позов задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 16 травня 2020 року Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Краматорського району Донецької області, за актовим записом № 53 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 , на користь позивачки 670 (шістсот сімдесят) гривень, 60 копійок, що складає половину суми понесених позивачкою судових витрат, пов`язаних із розглядом даної справи.
Відомості щодо учасників справи:
Позивачка, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканка АДРЕСА_1 .
Відповідач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк