Справа № 509/3118/24
03 жовтня 2024 року Овідіопольський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді Кочко В.К.,
секретаря судового засідання Савченко М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду с-ща Овідіополь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів) та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих коштів
19.08.2024 р. об`єднано в одне провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів) (справа №509/3118/24) та цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування безпідставно отриманих коштів (справа №509/3370/24). Присвоєно справі реєстраційний номер № 509/3118/24.
08 листопада 2023 року позивач звернулася до АТ «Універсал Банк». За інформацією служби підтримки АТ «Універсал Банк» «Монобанк» повернення суми коштів можливе лише за згодою одержувача, проте заявник не має жодних засобів зв`язку неналежного отрмувача, а розкрити інформацію щодо клієнта - одержувача коштів (ПІБ, РНОКПП, адресу місця реєстрації та номер телефону) банк має право тільки за рішенням суду, було рекомендовано звернутися до суду з заявою про розкриття банківської таємниці.
До сьогоднішнього дня відповідач своїх обов`язків не відповів на повідомлення та не повернув помилково надіслані йому кошти, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до суду.
08 листопада 2023 року позивач звернулася до АТ «Універсал Банк». За інформацією служби підтримки АТ «Універсал Банк» «Монобанк» повернення суми коштів можливе лише за згодою одержувача.
09 листопада 2024 року АТ «Універсал Банк» звернулось із листом до Акціонерного товариства «Акцент-Банк», в якому було вказано про помилковий переказ та прохання про повернення помилково надісланих коштів. Проте, у відповідь Акціонерне товариства «Акцент-Банк» вказало, що кошти було зараховано, проте про повернення коштів не відповіли, а розкрити інформацію щодо клієнта - одержувача коштів (ПІБ, РНОКПП, адресу місця реєстрації та номер телефону) банк має право тільки за рішенням суду, тому було рекомендовано звернутися до суду з заявою про розкриття банківської таємниці.
04 травня 2024 року позивач отримала інформацію із реквізитами неналежного отримувача коштів.
Проте, відповідач дану вимогу про повернення коштів не виконав, не відповів на повідомлення та не повернув помилково надіслані йому кошти, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до суду.
Згідно із ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Ч. 2 ст. 1212 ЦК України встановлено, що положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Згідно з ч . 1 ст. 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші.
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала.
Отже, для виникнення зобов`язання, передбаченого статтею 1212 ЦК України, важливим є сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якою це відбулося.
Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 ЦК України може бути застосована тільки після того, якщо така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена, або була відсутня взагалі.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
За змістом частини першої статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші. Майном як особливим об`єктом вважається окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки (частина першастатті 190 ЦК України).
Відповідно до статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Положення 83 глави ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Аналіз статті 1212 ЦК України дає підстави для висновку, що передбачений нею вид позадоговірних зобов`язань виникає за таких умов: 1) набуття особою майна або його збереження за рахунок іншої особи; 2) відсутність для цього правових підстав або якщо вони відпали.
Сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо правова підстава переходу відпала згодом, або взагалі без неї - якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення, та передання майна тій особі - потерпілому, яка має належний правовий титул на нього.
Тобто, положення статті 1212 ЦК України можливо застосувати до спірних правовідносин.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.
Також на підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2180,16 грн.
Керуючись ст.ст. 2, 10-13, 258, 259, 265, 268, 278-279, 280 ЦПК України, суд
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 2180,16 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Кочко В.К.