Справа № 468/2055/23
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.01.2024 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді - Янчука С.В., при секретарі судового засідання - Онофрійчук М.О., розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Баштанка справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог в заяві зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка, ОСОБА_2 , яка постійно проживала за адресою АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на земельну ділянку площею 5,31 га, яка розташована в межах території Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області. За життя тітка розпорядилася належним їй майном склавши заповіт, відповідно до якого заповіла позивачу - земельну ділянку в розмірі 5,31 га що розташована в межах території Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області.

Так як позивач працював водієм у ПАТ «Баштанський сирзавод» і мав складні умови праці, які, зокрема, були пов`язані з тривалими відрядженнями і, відповідно до цього, додому повертався лише у суботу або навіть і в неділю , тобто в ті дні, в які не працюють нотаріальні контори та приватні нотаріуси. Таким чином позивач не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, подати документи до нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав на спадкове майно за заповітом, що залишилося після смерті тітки.

В січня 2022 року (після звільнення з ПАТ «Баштанський сирзавод»), позивач почав збирати необхідні документи з метою подачі заяви про прийняття спадщини, в лютому 2022 року (після початку військової агресії Росії проти України) позивач вимушений був вивезти свою сім`ю з метою безпеки для життя до іншої області і в кінці липня 2022 року позивач вирішив оформити довіреність на представника з метою подальшого оформлення документів на спадкове майно. Представником позивача в серпні 2022 року було подано заяву до Баштанської ДНК щодо оформлення спадкових прав на спадкове майно - земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 5,31 га, що розташована на території Баштанської міської ради за заповітом після смерті ОСОБА_2 . Але державним нотаріусом Павловою О.В. було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем було пропущено встановлений законодавством строк у 6-ть місяців для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, позивач не може оформити свої спадкові права за заповітом на спадкове майно, оскільки на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем та не подав вчасно заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємцями другої черги за законом є брат спадкодавця - батько, позивача, який також не подавав заяву про прийняття спадщини після смерті тітки (своєї сестри) позивача, а отже вважається таким, що спадщину не прийняв.

Позивач не мав змоги зважаючи на вказані вище обставини вчасно звернутись із відповідною заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату, а тому просить визначити йому додатковий строк тривалістю у два місяці для прийняття спадщини.

В судове засідання позивач не з`явився, до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутність та підтримання позову.

Представник відповідача до суду не з`явився, до суду надійшло клопотання про розгляд справи без представника Баштанської міської ради. Заперечення проти позову відсутні.

За таких обставин суд проводить розгляд справи у відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи ( копію свідоцтва про народження позивача НОМЕР_1 ; копію заповіту від 08.05.2021 року; копію свідоцтва про смерть НОМЕР_2 ; копію Державного акту на право власності на земельну ділянку; копію свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.07.2009 року; копію трудової книги; постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.08.2022 №315/02-31), суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

За змістом норм статей 1268-1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1221, 1270 ч. 1, 1272 ч. 3 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк терміном в два місяці з дня набрання рішення законної сили - для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана Миколаївському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

СУДДЯ: