Провадження №2-во/369/148/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченко А.В.,

при секретарі судового засідання Безкоровайній М.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу № 369/12703/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації понесених затрат на поліпшення житла, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.03.2024 року (суддя Янченко А.В.) закрито підготовче провадження у справі № 369/12703/23, призначено справу до розгляду по суті на 27.05.2024 року, викликано у судове засідання свідків.

При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим у описовій та резолютивній частині тексту ухвали помилково зазначено про надходження та задоволення судом клопотання про виклик свідка ОСОБА_3 , 1985 року народження, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст.ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Виправити допущену в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.03.2024 року у справі № 369/12703/23 описку, визнавши помилковим зазначення у третьому абзаці описової частини ухвали наступної інформації: «Крім того, 08.03.2024 року до суду від представника відповідача надійшло клопотання про виклик свідка, згідно якого останній просив суд викликати та допитати свідка: ОСОБА_3 , 1985 року народження, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .».

Виправити допущену в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21.03.2024 року у справі № 369/12703/23 описку, визнавши помилковим зазначення у резолютивній частині ухвали відомостей про виклик у судове засідання свідка ОСОБА_3 , 1985 року народження, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Суддя А.В. Янченко