Житомирський апеляційний суд
Справа №296/9400/22 Головуючий у 1-й інст. Анциборенко Н.М.
Категорія 77 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого Павицької Т.М.,

суддів Трояновської Г.С., Коломієць О.С.,

розглянув у спрощеному письмовому провадженні без виклику сторін в м. Житомирі заяву акціонерного товариства «Житомиробленерго» про роз`яснення постанови Житомирського апеляційного суду від 07 серпня 2024 року у цивільній справі №296/9400/22 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Житомиробленерго» про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в :

У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- скасувати наказ №446-к від 04.05.2022 про припинення трудового договору як незаконний;

- поновити його на посаді, яку він займав до звільнення, з 01.03.2022 року;

- стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 04.05.2022 до ухвалення судового рішення, який на день пред`явлення позову становить 103 102, 50 грн.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 13 лютого 2024 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

15 лютого 2024 року АТ «Житомиробленерго» звернулося до суду першої інстанції із заявою про стягнення з ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу в сумі 30 000,00 грн. На підтвердження понесених витрат представником відповідача надано договір №7 про надання правничої допомоги від 29.07.2019, укладений між адвокатом Коваль А.Д. та АТ «Житомиробленерго», додаткову угоду №1 до договору про надання правової допомоги №7, детальний опис робіт та розрахунок наданих послуг від 14.02.2024.

Додатковим рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 29 лютого 2024 року заяву АТ «Житомиробленерго» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Житомиробленерго» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 30 000,00 грн.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 07 серпня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 13 лютого 2024 року та додаткове рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 29 лютого 2024 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про задоволення позову. Визнано незаконним та скасовано наказ №446-к від 04 травня 2022 року про звільнення ОСОБА_1 з роботи на підставі п. 4 ст. 40 КЗпП України. Поновлено ОСОБА_1 на посаді охоронника служби охорони та технічного захисту АТ «Житомиробленерго» з 01 березня 2022 року. Стягнуто з АТ «Житомиробленерго» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 417 300,80 грн з утриманням з цієї суми установлених законодавством податків та зборів. Стягнуто з АТ «Житомиробленерго» на користь держави 4962,00 грн судового збору за розгляд справи судом першої та апеляційної інстанцій. Рішення в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць допущено до негайного виконання.

13 серпня 2024 року до Житомирського апеляційного суду надійшла заява акціонерного товариства «Житомиробленерго» про роз`яснення постанови Житомирського апеляційного суду від 07 серпня 2024 року в частині допущення негайного виконання рішення про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць, а саме просить роз`яснити: за скільки робочих днів та у якій сумі підлягає негайному стягненню середній заробіток за один місяць.

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку ст. 369 ЦПК України.

Розглянувши заяву по суті, апеляційний суд приходить до висновку, що вона не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлено до примусового виконання.

Зі змісту зазначеної статті вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Таким чином, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.

Як роз`яснено у п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Верховний Суд в постанові від 24.07.2020 у справі №128/2734/17 роз`яснив, що суд може роз`яснити судове рішення у разі, якщо нечітким або незрозумілим є зміст його резолютивної частини, як для осіб, щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання.

Отже, законодавець визначив, що роз`ясненню підлягає резолютивна частина судового рішення у разі утруднення його виконання.

Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

За змістом статті 271 ЦПК України роз`ясненню підлягає судове рішення, яке може бути пред`явлено до примусового виконання.

Також, виходячи із системного тлумачення положень статті 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

Звертаючись до суду із заявою про роз`яснення постанови від 07.08.2024 акціонерне товариство «Житомиробленерго» посилається на те, що у мотивувальній частині вказаної постанови зазначено середньоденний заробіток позивача, який становить 704,98 грн., а також зазначено, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу з 04.05.2022 по 07.08.2024 включно в розмірі 417 300,80 грн з урахуванням податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Проте, зазначена постанова суду є не зовсім зрозумілою (неясною) в частині, що стосується «стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць допустити до негайного виконання», а саме: не зрозуміло за скільки робочих днів та у якій сумі підлягає негайному стягненню середній заробіток за один місяць.

Колегія суддів звертає увагу на те, що постанова Житомирського апеляційного суду від 07 серпня 2024 року про роз`яснення якої подано заяву, викладена чітко та зрозуміло, не допускає кількох варіантів тлумачення, є вмотивованою та прийнята у межах повноважень суду апеляційної інстанції, передбачених статтею 374 ЦПК України, а тому підстави для роз`яснення судового рішення відсутні.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що заява акціонерного товариства «Житомиробленерго» про роз`яснення постанови апеляційного суду від 07 серпня 2024 року задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями ст. ст. 271, 259, 268 ЦПК України, апеляційний суд,

у х ва л и в:

У задоволенні заяви акціонерного товариства «Житомиробленерго» про роз`яснення постанови Житомирського апеляційного суду від 07 серпня 2024 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді