Справа № 308/1874/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі: головуючого судді Шумило Н.Б.

за участю секретаря Кравчук А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача, аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягнення з дня подачі позову до суду і до повноліття дитини.

У судове засідання 23.05.2024 року учасники справи не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час і місце цього засідання, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення не подавали.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач (заявник) як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд переконаний за необхідне зазначити наступне: як вбачається із правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у справі Каракуця проти України від 20 лютого 2017 року, що заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи, оскільки вони протягом 1 року та 8 місяців не звертались до апеляційного суду за інформацією щодо стану розгляду їх апеляційної скарги.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 19.02.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання на 09.20 год. 12 березня 2024, про що повідомлено учасників справи.

08 квітня 2024 року від представника позивача адвоката Конопіхіна А.В. до суду надійшла заява про залишення позову без розгляду.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.04.2024 визнано обов`язковою явку в судове засідання позивача ОСОБА_1 . Постановлено відкласти судове засідання по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини, за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на 13.45 год. 09 травня 2024 року, про що повідомити учасників справи. Роз`яснити, що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України (ч.3 ст.43 ЦПК України).

В судове засідання 09 травня 2024 року учасники справи не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час і місце цього засідання, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення не подавали.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.05.2024 постановлено відкласти судове засідання по справі до 15.00 год. 23.05.2024, про що постановлено повідомити учасників справи та попередити позивача про наслідки повторної неявки в судове засідання.

У наступне судове засідання 23.05.2024 року учасники справи повторно не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час і місце цього засідання, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення не подавали.

Відповідно до положень ст. 223 ЦПК України в даному випадку відсутні правові підстави для відкладення судового засідання. При цьому, позивач повторно не з`явився в судове засідання, не повідомила причини неявки та не подала заяву про розгляд за відсутності позивача.

Слід зазначити, що згідно п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Крім того, згідно ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин.

У відповідності до вимог ч. 5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Так, позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

При цьому, суд звертає увагу, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч.5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивач при цьому, і не з`являється в судове засідання, не використовує передбачене законом право на подання заяви про розгляд за його відсутності.

Отже, неявка в суд належним чином повідомлених про дату, час і місце судового засідання позивача є повторною, а тому суд розцінює такі дії як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

Внаслідок таких дій суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу у визначений законодавством України процесуальний строк, а систематичні відкладення судового засідання з необхідністю витрачати ресурси на відправлення поштової кореспонденції в умовах надзвичайної економії державних коштів, є невиправданим, адже залишення позову без розгляду через неявку позивача не є перешкодою для повторного звернення до суду з цим позовом.

Враховуючи наведене, категорію справи, а також те, що нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення даного позову без розгляду.

Керуючись ст. ст. 130, ч.3 ст. 131, ч.5 ст. 223, п.3 ч.1 ст. 257, 259, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа після усунення умов, що були підставою для залишення скарги без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали складено 23.05.2024.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило