Справа № 368/1716/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" лютого 2024 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І

за участі секретаря Варлам Є.Р.

представника заявника адвоката Токовенка С.А.

та заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Кагарлик цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , представник відповідача адвокат Токовенко Сергій Анатолійович про перегляд заочного рішення, -

встановив:

19 січня 2024 року до суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 20.12.2023 року, обґрунтовуючи заяву наступним.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Отже, враховуючи зазначені норми закону крайня дата подання заяви про перегляд заочного рішення в даній справі є 19 січня 2024 року.

Вказане судове рішення було проголошено 20 грудня 2023 року, але не було йому вручене. Про існування вище зазначеного заочного рішення суду він дізнався, коли отримав його по пошті 27 грудня 2023 року.

Щодо поважності причин неявки у судове засідання, слід зазначити наступні пояснення.

Про даний позов його ніхто не повідомляв. Після отримання заочного рішення він ознайомився із матеріалами справи і виявив, що в поштовому повідомленні за нього хтось поставив підпис. В порівнянні з його підписом це візуально видно. Отже, оскільки судова повістка йому, як відповідачу, особисто не була вручена, тому він не міг з`явитися в судове засідання та не повідомив суд про причину своєї неявки.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного суду України від 17.12.2014 р. по справі № 143цс14: «При цьому під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами відомостей, які мають бути їм повідомлені. За загальним змістом термін «повідомлення» включає в себе не тільки направлення відомостей, з якими особа має бути обізнаною, а й отримання цією особою позначених відомостей».

Неповідомлення його, як відповідача, у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило його в даній справі процесуальних прав, передбачених ч. 2, 3, 6 ст. 43 ЦПК України, зокрема подавати докази, подавати клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи. А також призвело до ухвалення неправильного заочного рішення судом.

Що стосується заперечення проти позовних вимог позивача та докази, якими воно обґрунтовується, слід зазначити наступне:

Жодного кредитного договору із Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто», в тому числі і кредитного договору № -15 від 02.04.2021 р. про надання позики у розмірі 6000 грн., він не укладав і зазначеної позики не отримував.

З метою підтвердження того, що він не отримував позики від позивача, тобто коштів у розмірі 6000 грн. він звернувся до банку АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», він же МОНОВАНК надати перелік відкритих на його ім`я рахунків та виданих платіжних карток та виписку по картці, яка діє з 01.04.2021 року. З отриманих відповідей видно, що за час співпраці з даним банком він має відкриті п`ять карткових рахунків, які є активними на даний час. Враховуючи дату відкриття рахунків, лише на два з них позивач міг перерахувати кошти 02.04.2021 року. Крім того, для картки № НОМЕР_1 грошовою одиницею є євро. Отже, лише на чорну картку за № НОМЕР_2 , яка була відкрита на його ім`я 04.10.2018 року в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», позивач повинен був перерахувати кредитні кошти від 02.04.2021 року. Однак, виписка по даній картці такого перерахування не підтверджує. І це є доказом того, що він кредитних коштів у сумі 6000 грн. від позивача не отримував.

В той же час, позивачем не було надано суду належних та допустимих доказів в рахунок обгрунтуванні вимог щодо отримання ним кредитних коштів згідно укладеного кредитного договору № -15 від 02.04.2021 р., оскільки надано лише кредитний договір, але не надано суду підтвердження того, що саме він, ОСОБА_1 , отримав кредитні кошти в сумі 6000 грн. Отже, позивач не надав основного доказу його кредитної заборгованості.

Адже, відповідно до ст.. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Договір позики належить до реальних договорів і. отже, вважається укладеним з моменту передання грошей або речей. Обов`язки з договору позики виникають тільки для однієї сторони позичальника. Отримавши у власність передані йому позикодавцем гроші або речі, позичальник стає зобов`язаним повернути позикодавцю таку ж суму грошей або рівну кількість речей такого ж роду і якості.

Крім того, відповідно до ст. 1051 ЦК України позичальник має право оспорити договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані тій від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором.

Отже, ця норма також підтверджує, що договір позики вважається укладеним з моменту передання грошей або речей. Сам по собі факт підписання сторонами тексту договору, без передачі грошей або речей, не породжує у позичальника обов`язку повернути обумовлену угодою суму грошей або кількість визначених родовими ознаками речей.

Оскільки він особисто вищезгаданого кредитного договору з позивачем не укладав, він не буде висловлювати в даній заяві свою думку щодо нарахованої йому позивачем заборгованості за кредитом.

Він не заперечує, що в позові позивач вказав його телефон та інші особисті дані, яких він йому не надавав. Він вважаю, що в даному випадку спрацювала шахрайська схема, від якої постраждали обидві сторони. І кожна сторона, звичайно, має право на захист своїх інтересів.

Саме тому, він хоче скористатись своїм правом перегляду заочного рішення та прийняття законного судового рішення в даній справі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву, в якій просить суд відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області по справі № 368/1716/23 від 20.12.2023р., обґрунтовуючи наступним. 20.12.2023р. Кагарлицьким районним судом Київської області винесено рішення по справі № 368/1716/23, яким позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто»» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто»» заборгованість за Договором № -15 від 02.04.2021р. станом на 07.11.2023 року у розмірі 21 060 грн. 00 коп., яка складається з: 6 000,00 гривень - заборгованість за кредитом; 3 060,00 гривень - заборгованість за нарахованими процентами відповідно до п. 1.2. Кредитного договору за ставкою 1,7% за кожен день користування кредитом за період з 02.04.2021 року по 02.05.2021 року (включно); 12 000,00 гривень - заборгованість за нарахованими процентами відповідно до п. 3.3. Кредитного договору за ставкою 4,0 % від суми несвоєчасно повернутого Кредиту (грошових коштів) за кожний день прострочення за період з 03.05.2021 року по 21.06.2021 року (включно) відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України. Вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто» судові витрати у розмірі 2684 грн. 00 коп. та 9000 (дев`яти тисяч) грн. 00 коп. витрат на правову допомогу. ТОВ «ФК «Ріальто» засобами поштового зв`язку отримало заяву від відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 20.12.2023р. по справі № 368/1716/23, ознайомившись з якою, вважають за необхідне подати свої заперечення проти перегляду заочного рішення. Так, в рішенні Кагарлицького районного суду Київської області по справі № 368/1716/23 від 20.12.2023р. зазначено про те, що «Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення. Заяв та клопотань не надходило». Згідно ст. 280 ЦПК України, суд визнає причини неявки неповажними і вирішує справу розглядати за даної явки і наявних матеріалів у справі. Представник позивача згідно заяви не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення. Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Враховуючи вимоги даної норми закону, суд вважав повідомлення відповідача про час розгляду справи належним. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно вимог ст. 280 ЦПК України, якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Крім цього, звертають увагу суду на те, що «Відповідно до укладеного договору № -15 від 02.04.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінанс Інновація» (торгова марка «МОНЕТКА») та ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 6 000,00 гривень, строком на 30 днів, шляхом переказу на його платіжну картку № НОМЕР_3 емітовану АТ "УНІВЕРСАЛ БАНК" зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 1,7 % від суми кредиту за кожен день користування та 4% від залишку суми кредиту за кожен день прострочення терміну повернення кредиту», що спростовує твердження відповідача в заяві про перегляд заочного рішення, де позичальник зазначає інші платіжні картки.

Суд, вислухавши відповідача та його представника, вивчивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

20 грудня 2023 р. було винесено заочне рішення по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто»» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким було вимоги позивача задоволено.

Відповідач до судового засідання не з`являвся.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до п. 11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності зі ст. 223 ч. 3 п. 1 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки

Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що відповідач повідомлялися про день та час судового засідання, проте суд розглянув справу у відсутності відповідача та виніс заочне рішення.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви.

Керуючись ст. ст.. 280-289 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 , представник відповідача адвокат Токовенко Сергій Анатолійович про перегляд заочного рішення - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 20.12.2023 р. у справі № 368/1716/23 та призначити справу до спрощеного позовного провадження.

Призначити справу до розгляду в спрощеному позовному провадженні.

Призначити судове засідання на 06 березня 2024 р. о 09 год. 00 хв. в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області.

Повідомити учасників справи про судове засідання.

Запропонувати: відповідачеві у 15-деннийстрок з дня вручення даної ухвали надіслати одночасно:

суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу копію відзиву та доданих до нього документів.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову, відзив підписується відповідачем або його представником з додаванням довіреності чи іншого документу, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Відзив повинен містити:

1) найменування (ім`я) позивача і номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності;

3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем;

4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується;

5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права;

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання;

7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті;

8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

До відзиву додаються:

1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачеві, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач має право у триденний строк з дня отримання відзиву подати відповідь на відзив, в якій він викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотивів їх визнання або відхилення.

Відповідь на відзив підписується позивачем або його представником.

До відповіді на відзив застосовуються вищезазначені правила, встановлені для відзиву.

Відповідач має право у триденний строк з дня отримання відповіді на відзив подати заперечення, в яких він викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Заперечення підписується відповідачем або його представником.

До заперечень застосовуються вищезазначені правила, встановлені для відзиву.

Роз`яснити відповідачеві,що вінмає право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, тобто у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали.

Інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 14.02.2024 р.

Суддя І.І. Шевченко