Справа № 369/7702/23
Провадження № 2/369/1258/24
24.04.2024 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Волчка А. Я.,
при секретарі Лоу А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Борщагівської територіальної громади в особі Борщагівської сільської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
У травні 2023 року позивач звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є сином ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина у вигляді трикімнатної квартири АДРЕСА_1 та однокімнатна квартира АДРЕСА_2 . Позивач має право на спадкування за законом. Звернувшись до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Щербак О.В., йому було роз`яснено положення ст. 1270 ЦК України та запропоновано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що пропустив вказаний строк з поважних причин, оскільки він працює на об`єкті критичної інфраструктури, тому з моменту повномаштабного вторгнення в Україну російських військ постійно перебував у відрядження по всій території України. Таким чином, оскільки позивач вважає, що з поважних причин пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_2 , тому звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою від 26.05.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою від 24.10.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач в судове засідання не з`явився, однак представник позивача до суду подала письмову заяву, зі змісту якої вбачається, що остання позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити їх у повному обсязі, а також розглянути справу за їх відсутності.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча про дату і час розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав.
Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Перевіряючи обставини, справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданою Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), актовий запис № 7975, від 11.04.2022 року серії НОМЕР_1 .
ОСОБА_2 була матір`ю позивача ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження №82 від 10.01.1970 року серії НОМЕР_2 .
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За умовами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Вимогами ст. 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Як вбачається з матеріалів, позивач звернувся до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Щербак О.В. із заявою про прийняття спадщини, однак листом від 26.04.2023 року йому було роз`яснено, що ним пропущено строк, визначений законом для звернення із заявою про прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Судом встановлено, що позивач з 16.01.2019 року працює на посаді слюсаря-дизеліста, зокрема у період з 16.01.2019 року по 21.06.2022 року працював у ТОВ «НВП Вітал», у період з 22.06.2022 року по 28.02.2023 року працював у ТОВ «Лайнс ЛТД+» та з 01.03.2023 року по даний час знову працює на вказаній посаді у ТОВ «НВП Вітал», вищезазначені компаніє є ліцензованими компаніями з обслуговування критичної інфраструктури країни, тому з моменту повномасштабного вторгнення в України російських військ, позивач постійно перебував у відрядження по всій території України з метою відновлення електропостачання шляхом ремонту ліній електричних передач.
Згідно частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.
Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип, як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73).
Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).
Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу.
Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом двох місяців з моменту набрання даним рішенням суду законної сили, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216-1218, 1220, 1223, 1268, 1269, 1271, 1272 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Борщагівської територіальної громади в особі Борщагівської сільської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , в два місяці з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.
Інформація про сторін:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 .
Відповідач: Борщагівська територіальна громада в особі Борщагівської сільської ради Київської області, місце знаходження Київська область, Бучанський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Ярослава Мудрого, 1А.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Андрій ВОЛЧКО