Провадження №2-во/369/225/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про виправлення описки в рішенні суду від 27.02.2024 року у цивільній справі № 369/18743/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т АН О В И В:

27.02.2024 року рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області у цивільній справі № 369/18743/23 ухвалено позов задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 17.04.2021 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Виконавчим комітетом Літківської сільської ради Броварського району Київської області, актовий запис № 1 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвища сторін залишити без змін.

24.10.2024 року позивач через канцелярію суду зареєструвала заяву про виправлення описки.

Суд встановив, що при підготовці друкованого тексту рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.02.2024 року у цивільній справі № 369/18743/23, допущено описки, а саме:

невірно зазначено дату реєстрації шлюбу «17.04.2021», замість вірної дати реєстрації шлюбу «17.04.2012»;

не вірно зазначено дату народження позивача ОСОБА_1 « ІНФОРМАЦІЯ_1 », замість вірної дати народження позивача ОСОБА_1 « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;

не вірно зазначено дату народження відповідача ОСОБА_2 « ІНФОРМАЦІЯ_3 », замість вірної дати народження відповідача ОСОБА_2 « ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст. ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі № 369/18743/23 від 27.02.2024 року, а саме:

вірно зазначити дату реєстрацію шлюбу «17.04.2012», замість не вірно зазначеної дати реєстрації шлюбу «17.04.2021»;

вірно зазначити дату народження позивача ОСОБА_1 « ІНФОРМАЦІЯ_2 », замість не вірно зазначеної дати позивача ОСОБА_1 « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;

вірно зазначити дату народження відповідача ОСОБА_2 « ІНФОРМАЦІЯ_4 », замість не вірно зазначеної дати відповідача ОСОБА_2 « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Суддя А.В. Янченко