Справа № 953/964/24
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 жовтня 2024 року Київський районний суд м.Харкова у складі:
головуючої судді Бородіної Н.М.,
за участю секретаря Максимовської Т.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Слюсар Людмила Олександрівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом, шляхом подання його через систему «Електронний суд» до відповідача, Харківської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Слюсар Людмила Олександрівна, в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його дядька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Харкові.
В обґрунтування своїх вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дядько по лії батька, інші спадкоємці окрім нього відсутні. Шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті свого дядька він пропустив через поважні причини, оскільки 24.02.2022року розпочалося повномасштабне вторгнення РФ на територію України та у місті Харкові, особливо за місцем його проживання, тривалий час велися масові ракетні та артилерійські обстріли та бомбардування територій, у зв`язку із чим він разом зі своєю матір`ю ОСОБА_3 , яка є інвалідом 2 групи, вимушений був постійно ховатися в бомбосховищі та не міг вільно переміщатися, а у квітні 2022 року, у зв`язку з наявністю потенціальної та реальної загрози життю та здоров`ю, взагалі залишив своє місця проживання разом з матір`ю як внутрішньо переміщені особи та вибув до Полтавської області.
Так, з початку вторгнення 24.02.2022 року РФ на територію України державні нотаріальні контори та приватні нотаріуси також припинили діяльність на території міста Харкова через неможливість здійснювати нотаріальні дії у зв`язку з реальною небезпекою, яка загрожувала життю внаслідок постійних обстрілів.
Приймаючи до уваги вищевказане, він не мав часу та реальної можливості займатися оформленням спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 свого дядька ОСОБА_2 , внаслідок чого просить визначити йому додатковий строк.
Відповідач - Харківська міська рада, у судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час та місце розгляду справи належним чином, відзив на позов не надала.
3-я особа приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Слюсар Людмила Олександрівна, у судове засідання не з`явилась, надала суду копію спадкової справи.
Ухвалами суду відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, витребувані докази, справа призначена до судового розгляду.

Дослідивши надані докази, суд дійшов висновку про задоволення позову за наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 84 років ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 14.01.2022 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про що 14.01.2022 року складено відповідний актовий запис № 847.

Згідно договору замовлення позивач здійснював організацію та проведення поховання ОСОБА_2 на кладовищі м. Дергачі 15.01.2022р. та оплатив згідно квитанції послуги по похованню.

Після смерті ОСОБА_2 , позивач 28.12.2023р. звернувся до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Слюсар Л.О. із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , як племінник після смерті дядька, внаслідок чого за його заявою була заведена спадкова справа №5/2023, що підтверджується даними спадкової справи . Інші спадкоємці відсутні.

Постановою приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Слюсар Л.О. заявнику відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , оскільки заявник пропустив строк звернення зі заявою про прийняття спадщини та містяться розбіжності у документах, підтверджуючі родинні відносини.

Рішенням Київського районного суду м.Харкова від встановлений факт родинних відносин між особами, а саме, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідними братами.

Також встановлений факт належності правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 - свідоцтво про право власності на житло, видане Національним науковим центром Харківського фізико-технічного інституту 03.11.1999 року, реєстраційний номер 2712, згідно з розпорядженням від 02.11.1999 року за № 2718 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 батьком позивача є ОСОБА_4 .

Таким чином, позивач є племінним померлого ОСОБА_2 , інші спадкоємці відсутні та на час смерті спадкодавця останньому належала квартира АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За положенням ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12).

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та триває по теперішній час.

Із наданих суду доказів вбачається, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини після смерті дядька.

Проте, судом встановлено, що строк у 6 місяців припав на воєнний стан в Україні. Позивач зареєстрований та проживав у АДРЕСА_2 , що територіально розташовано у Київському районі, де з 24.02.2022р. велися постійні обстріли міста РФ.

Згідно довідки ВПО від 27.04.2022р. позивач переїхав до Полтавської області.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24 лютого 2022 року і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, а також виїзд позивача за межі міста Харкова, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті дядька. Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у нього були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті дядька.

На підставі вищевикладеного та керуючись 10, 11, 60, 88, 174, 212-215, 218, 263-265, 281, 282 ЦПК України суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (адреса АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_3 ) до Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради (адреса майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003 , ), третя особа - приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Слюсар Людмила Олександрівна (адреса вул. Надії, буд. 15, смт.Пісочин, Харківський район, Харківська область, 62416 , РНОКПП НОМЕР_4 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Харкові, в три місяці, який рахувати з моменту набрання рішенням законної сили.

Стягнути з Харківської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 968 грн. 96 коп.

Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Бородіна Н.М.