Житомирський апеляційний суд
Справа №286/2000/23 Головуючий у 1-й інст. Кулініч Я. В.
Категорія 68 Доповідач Борисюк Р. М.
У Х В А Л А

24 вересня 2024 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Борисюка Р.М.,

суддів Павицької Т.М., Трояновської Г.С.,

з участю секретаря

судового засідання Смоляра А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Бугайова Дмитра Миколайовича про призначення повторної судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі № 286/2000/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Овруцький відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення запису про батьківство,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Бугайова Дмитра Миколайовича на рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 26 лютого 2024 року, ухвалене під головуванням судді Кулініча Я.В. в м. Овручі,

в с т а н о в и в :

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся з даним позовом, в якому просив виключити його з актового запису № 22 від 01.02.2023, проведеного відділом Державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про народження дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як батька.

Рішенням Овруцького районного суду Житомирської області від 26 лютого 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

У поданій апеляційній скарзі, представник позивача просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити. Також просить стягнути з відповідачки витрати пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову та апеляційної скарги, а також витрати на правову допомогу.

Під час апеляційного розгляду, представник ОСОБА_1 - адвокат Бугайов Д.М.в обґрунтування доводів апеляційної скарги, заявив клопотання про призначення у даній справі повторної судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи, на вирішення якої просив поставити наступне запитання:

У судовому засіданні позивач та його представник заявлене клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Відповідачка та її представник заперечили щодо заявленого клопотання та просили відмовити у його задоволенні.

Дослідивши та перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання про призначення повторної судової експертизи підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до статті 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статті 126 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ), рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» у справі Калачева проти Російської Федерації зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства («Kalacheva v. Russia», заява № 3451/05, пункт 34, рішення ЄСПЛ від 07 травня 2009 року).

Відповідно до вимог частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно положень частини 3 статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (частина 4 статті 103 ЦПК України).

За приписами частини 5 статті 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до частини 1 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Пленум Верховного Суду України у пункті 17 Постанови «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року №5 роз`яснив судам, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Отже, аналіз зазначених норм свідчить про те, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Установлено, що звертаючись до суду із позовом, ОСОБА_1 просив виключити його з актового запису № 22 від 01.02.2023 проведеного відділом Державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про народження дитини - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька.

Зазначав, що знаходиться із відповідачкою у зареєстрованому шлюбі. З 09 жовтня 2021 року спільно з нею не проживають, спільного господарства не ведуть, але шлюб на даний час не розірвали. ІНФОРМАЦІЯ_3 у ОСОБА_2 народилася дочка, ОСОБА_3 . У свідоцтві про народження ОСОБА_3 вказана його дочкою, так як народилася у їхньому зареєстрованому шлюбі. Вважає, що дитина народилась від іншого чоловіка. Згідно із чинним законодавством він має право на виключення його з актового запису про народження дитини, якщо буде доведено факт відсутності кровного споріднення його та дитини.

За клопотанням позивача, у справі було призначено судово-біологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (а.с.37).

Згідно експертного висновку №103-214-2023 від 29 листопада 2023 року, вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_1 відносно ОСОБА_3 складає величину не менше ніж 99,99%, тобто біологічне батьківство практично доведено (а.с.47-50).

Не погоджуючись із цим висновком, ОСОБА_1 та його представник зазначають, що експертом було порушено послідовність та порядок проведення відібрання зразків для дослідження (невідібрання зразків букального епітелію).

Крім того, експертом були порушені методичні рекомендації при проведення експертизи. Зокрема підекспертні особи з`явилися неодночасно у лабораторію бюро, що ставить під сумнів об`єктивність та правильність її проведення.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в пункті 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

За положення статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Враховуючи, що одним з принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, суд не має права позбавляти учасників справи можливості довести обставини, які мають значення для справи і на які вони можуть посилатися, як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Відтак, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне клопотання задовольнити і призначити у справі повторну судову (молекулярно-генетичну) експертизу, оскільки для з`ясування об`єктивних обставин справи, правильного та всебічного її вирішення, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання, якими суд не володіє.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 253 ЦПК України наявні підстави для зупинення провадження у справі до отримання висновку повторної судової експертизи.

Керуючись ст. ст. 103, 104, 252, 259, 260, 261, 374, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Бугайова Дмитра Миколайовича про призначення повторної судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі № 286/2000/23 - задовольнити.

Призначити у цивільній справі 286/2000/23 повторну судово-медичну (молекулярно-генетичну) експертизу, на вирішення якої поставити наступне запитання:

- Чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матір`ю якої є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та з якою вірогідністю?

Проведення експертизи доручити експертам Товариства з обмеженою відповідальністю «МАМА ПАПА» (01033, м. Київ, вул. Гетьмана Скоропадського 21 (вул. Льва Толстого 21), Код , E-mail: . ліцензія МОЗ № 1168 від 03.11.2016).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Для проведення експертизи направити до експертної установи матеріали цивільної справи № 286/2000/23.

Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи.

Витрати по оплаті за проведення експертизи покласти на позивача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ).

Зобов`язати сторони з`явитися, а відповідачці також забезпечити явку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за визначеним експертом часом та датою.

Копії ухвали апеляційного суду для виконання направити:

- сторонам по справі;

- Товариству з обмеженою відповідальністю «МАМА ПАПА»;

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку в частині зупинення провадження у справі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Судді

Повний текс ухвали складений: 26 вересня 2024 року.