Справа № 643/455/23
Провадження № 2-во/643/64/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого - судді Майстренко О.М., при секретарі судового засідання-Куліш А.С. , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Московського районного суду м. Харкова від 27.02.2023 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебувала цивільна справа № 643/455/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

27.02.2023 по даній цивільній справі ухвалено заочне рішення.

26.03.2024 позивач звернулась до суду із заявою про виправлення описки, згідно якої просить виключити із заочного рішення другий абзац «Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 » ,оскільки спільних дітей сторони не мають.

Дослідивши матеріали справи та заочне рішення, судом встановлено, що при його виготовленні допущено описку, оскільки сторони не мають спільних дітей, що підтверджується матеріалами справи.

У відповідності д ост. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Враховуючи положення ст.269 ЦПК України та характер описки, суд вважає можливим вирішити питання про внесення виправлень за відсутності учасників справи.

За змістом зазначеної статті, описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). До них можна віднести викривлення, допущені у прізвищі судді, прізвищі, імені та по батькові сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, неправильні звороти мови, стилістично неправильно складені речення, розділові знаки, якщо вони викривляють дійсний зміст рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо (висновки, викладені в постанові ВС від 21.07.2020 року по справі № 521/1074/17).

Виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні здійснюється тим судом, який його ухвалив, не змінюючи сутності цього рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності(п. 19постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі»).

За таких обставин суд доходить висновку, що необхідно виправити допущені описки в заочному рішенні суду від 27.02.2023 у справі № 643/455/23 .

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Виправити описку в заочному рішенні Московського районного суду м. Харкова від 27.02.2023 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В описовій частині рішення після слова «ВСТАНОВИВ:» виключити другий абзац «Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 » ,

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної строки в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає чинності після закінчення терміну на апеляційне оскарження, а у випадку її оскарження після розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання до її скасування судом або до набрання чинності рішення по даній справі.

Суддя О.М. Майстренко