Справа 556/1931/24
Номер провадження 2/556/537/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у прийнятті зустрічного позову

до спільного розгляду з первісним позовом

28.10.2024 . Володимирецький районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Котик Л.О.

при секретарі - Соловей Г.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Володимирець в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей та на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання малолітніх дітей та на її утримання до досягнення дитиною трирічного віку.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що з 05.10.2013 перебуває у шлюбі з ОСОБА_1 . Від спільного проживання у них народилося троє дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідач жодної матеріальної допомоги на утримання дітей не надає, хоча він працездатний і може надавати таку допомогу, немає інших утриманців, а також відсутні обставини, які б перешкоджали йому виконувати свій обов`язок по утриманню своїх неповнолітніх дітей та її, як дружину, до досягнення дитиною - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , трирічного віку. Проживають окремо. Позивачка, на даний час не працює, здійснює догляд за дитиною, до досягнення нею трирічного віку. У звязку із наведеним просила стягнути на її користь аліменти в твердій грошовій сумі на утримання неповнолітній дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1598 гривень,але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1218 грн, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подання заяви до суду і до досягнення дітьми повноліття та аліменти на її утримання, до досягнення сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , трирічного віку, в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень, щомісячно, починаючи з дня подачі заяви в суд і до досягнення дитиною трирічного віку.

Вказаний позов надійшов до суду 28 червня 2024 року.

Ухвалою Володимирецького районного суду Рівненської області від 25 липня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

12 вересня 2024 року надійшов відзив на позовну заяву. Позовні вимоги відповідач визнає частково, згідний слачувати аліменти на двох його неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позовні вимоги в частині стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та аліменти на утримання ОСОБА_1 до досягнення дитиною трирічного віку заперечує, оскільки він не є біологічним батьком ОСОБА_4 .

Також, 12.09.2024 від представника ОСОБА_1 адвоката Грабар С.А. надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 , третя сторона - Центр надання адміністративних послуг Володимирецької селищної ради, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

18.09.2024 від позивачки надійшла заява про розгляд справи у її відсутності. Позовні вимоги підтримує частково, відмовляється від позовних вимог в частині стягнення аліментів на утримання малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1218 грн, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та аліменти на її користь, до досягнення сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , трирічного віку, в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень.

Розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, зустрічний позов суд констатує таке.

Так, відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч.1 ст.15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Як роз`яснено у п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за N 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції", судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Порядок прийняття зустрічного позову передбачений ст. 193 ЦПК України, яким визначено, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за наявності одночасно двох умов: 1) обидва позови взаємопов`язані; 2) спільний їх розгляд є доцільним. Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28.09.2021 у справі № 910/6070/21.

Велика Палата Верховного Суду в від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 зазначила, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 01.02.2023 у справі № 1.380.2019.002610, від 24.06.2022 у справі № 922/4411/21.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 12.05.2022 у справі № 910/7951/21, від 02.06.2022 у справі № 922/4409/21.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень. Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову, суд вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Пред`явлення зустрічного позову не змінює первісного процесуального статусу сторін у справі, а тільки ускладнює його, додаючи окремі елементи процесуального статусу протилежної сторони.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного).

По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача.

По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише до винесення судом першої інстанції рішення за первісним позовом.

По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

У пунктах 43, 44 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

Враховуючи, що позивачка відмовилася від позовних вимог в частині стягнення аліментів на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1218 грн, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подання заяви до суду і до досягнення дітьми повноліття та аліменти на її користь, до досягнення сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , трирічного віку, в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень, щомісячно, починаючи з дня подачі заяви в суд і до досягнення дитиною трирічного віку, а тому вимоги за зустрічним позовом про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мають різний предмет та підстави у порівнянні із первісним позовом, вони є різними за своєю правовою природою, обраним способом захисту, виникають з різних правовідносин. Задоволення зустрічного позову не може виключити задоволення первісного позову, тому їх спільний розгляд не є доцільним та може вплинути на дотримання розумних строків розгляду справи судом в цілому, а тому суд приходить до висновку про відмову в прийнятті поданого відповідачем зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом у цій справі.

При цьому, суд також враховує, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» (Osman v. the United Kingdom) від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland) від 19.06.2001 вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Із зазначеного слідує, що повернення зустрічної позовної заяви у відповідності до ст. 194 ЦПК України не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права позивача (заявника) на повторне звернення до суду із позовом.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.12, 193, 194, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті зустрічної позовної заяви, поданої представником відповідача адвокатом Грабар С.А. в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя сторона - Центр надання адміністративних послуг Володимирецької селищної ради, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, відмовити.

Зустрічну позовну заяву, подану представником відповідача адвоката Грабар С.А., в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя сторона - Центр надання адміністративних послуг Володимирецької селищної ради, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - повернути.

Копію зустрічної позовної заяви представника відповідача адвоката Грабар С.А., подану в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_1 , третя сторона - Центр надання адміністративних послуг Володимирецької селищної ради, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, -долучити до матеріалів цивільної справи за єдиним унікальним номером 556/1931/24 та номером провадження 2/556/537/2024.

Роз`яснити відповідачу - ОСОБА_1 , що відмова у прийнятті зустрічного позову не позбавляє права на звернення з самостійним позовом до компетентного суду щодо вирішення виниклого спору в порядку, передбаченому ЦПК України, відповідно до ст.175, 177 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Володимирецький районний суд Рівненської області. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.На ухвалу суду першої інстанції апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п.15.5) розділ XIII Перехідних положень, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. Уразі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Котик Л.О.