єдиний унікальний номер справи 531/2170/24
номер провадження 2/531/715/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року м. Карлівка

Карлівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Попова М.С.,

за участю секретаря Клименко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом адвоката Позднякова Сергія Генріховича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини, яка продовжує навчання, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2024 року адвокат Поздняков С.Г. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини, яка продовжує навчання.

Ухвалою судді від 06 серпня 2024 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 06 вересня 2024 року було здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін та призначено судове засідання на 01 жовтня 2024 року на 14 годну 30 хвилин.

01 жовтня 2024 року учасники справи в судове засідання не з`явились. Про час та місце судового розгляду повідомлені належним чином позивач та його представник поштовим зв`язком за адресами, зазначеними в позові (згідно трекінгу поштового відправлення 041, що направлялось на адресу позивача, прибуло 10 вересня 2024 року до с. Безручки та 27 жовтня 2024 року повернулось у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою; поштовий конверт, що направлявся на адресу представника позивача, повернувся з позначкою: «За закінченням терміну зберігання»), а відповідачі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Ухвалою суду від 01 жовтня 2024 року, у зв`язку з першою неявкою учасників справи, розгляд справи було відкладено на 28 жовтня 2024 року на 09 годин 15 хвилин.

28 жовтня 2024 року учасники справи в судове засідання не з`явились. Про час та місце судового розгляду повідомлені належним чином позивач та його представник поштовим зв`язком за адресами, зазначеними в позові (згідно трекінгу поштового відправлення 614, що направлялось на адресу позивача, 08 жовтня 2024 року прибуло до с. Безручки; поштовий конверт, що направлявся на адресу представника позивача, повернувся з позначкою: «За закінченням терміну зберігання»), а відповідачі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

На підставі викладеного, суд приходить до наступних висновків.

Завданнями цивільного судочинства, згідно ст. 2 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-яким іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 6 ЦПК України, суд зобов`язаний поважати честь і гідність учасників судового процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом.

Цивільно процесуальним законодавством учасники справи наділені як процесуальними правами так і процесуальними обов`язками. Частиною 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судові засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, надавати суду повні та достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та інше.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України, передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, дії, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасником судового процесу та, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи відсутність підтвердження поважності неявки представника позивача в судове засідання, суд не визнає неявку позивача такою, що є з поважних причин.

Частинами 1, 2 та 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Судові повістки двічі надсилалися позивачу та його представнику за адресами, зазначеними у позові. Згідно трекінгу відправлення 041, що направлялось на адресу позивача, прибуло 10 вересня 2024 року до с. Безручки та 27 жовтня 2024 року повернулось у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Згідно трекінгу поштового відправлення 614, що направлялось на адресу позивача, 08 жовтня 2024 року прибуло до с. Безручки. Поштові конверти, що направлялись на адресу представника позивача, поверталися до суду з позначками: «За закінченням терміну зберігання», а отже, позивач та його представник, на підставі вище зазначеної норми, є належним чином повідомленими.

У позові, також, зазначено про наявність у представника позивача електронного кабінету в ЄСТІС, однак внести його відомості до справи за відсутності РНОКПП, який останній не надав, не можливо, а отже неможливо і направити судову повістку через систему «Електронний суд».

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 березня 2021 року у справі №558/9/18.

На підставі викладеного, суд вважає позов таким, що підлягає залишенню без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд не порушує право позивача ОСОБА_1 на повторне звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, як передбачено ст. 4 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 43, 44, 64, 223, 257, 259 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов адвоката Позднякова Сергія Генріховича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини, яка продовжує навчання залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Карлівський районний суд Полтавської області.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття ухвали суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя