Справа № 750/5169/24
Провадження № 2-п/750/29/24
28 жовтня 2024 року м. Чернігів
Деснянський районний суд м. Чернігова в складі:
судді - Рахманкулової І.П.,
секретаря Мойсієнко К.А.,
за участю представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 19 серпня 2024 року у справі № 750/5169/24,
19 вересня 2024 року ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернувся до Деснянського районного суду м. Чернігова із заявою про перегляд вказаного заочного рішення у даній справі.
Заявник обґрунтовує свою заяву тим, що він не був повідомлений про час та місце розгляд справи, не отримував повістку про виклик до суду разом з копією позовної заяви та доданими до неї документами, а також не отримував копію заочного рішення суду. Крім того, ОСОБА_2 не був присутній у судовому засіданні 19.08.2024, оскільки не знав про його проведення, а тому не мав можливості повідомити про причини неявки. Як убачається з матеріалів справи, за адресою: АДРЕСА_1 кореспонденцію отримувала мама заявника. ОСОБА_2 постійно проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 . Таким чином, заявник вважає, що причини його неявки в судове засідання є поважними. Крім того, заявник зазначає, що оскільки він не є власником квартири АДРЕСА_3 , не проживає за вказаною адресою та не користується послугами позивача, а тому відсутні підстави для стягнення з нього заборгованості. Враховуючи викладене, він просить скасувати заочне рішення, а справу призначити на новий розгляд.
Представник позивача у судовому засіданні проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення суду заперечувала, посилаючись на те, що відповідачі повідомлялися про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку за зареєстрованим місцем проживання. Крім того, квартира відповідачів є не приватизованою, а тому на праві власності жодному з відповідачів не належить, проте вони мають обов`язок сплачувати за комунальні послуги, оскільки зареєстровані у вказаному житлі. Жодних заяв та доказів про не проживання відповідач ОСОБА_2 до надавача послуг не подавав, а тому підстави для перерахунку плати за надані послуги за період з 01.02.2019 по 31.10.2021, у АТ «Облтеплокомуненерго» відсутні.
Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час та місце його проведення повідомлялися завчасно та належним чином, заяв чи клопотань до суду не подали, причин неявки суду не повідомили.
Заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Згідно з ч. 3, 4 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Заявник зазначає, що він не був присутній в судовому засіданні 19.08.2024 та не мав можливості повідомити про причини неявки.
У відповідності до п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до наданих суду Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Чернігівській області відомостей про зареєстроване місце проживання відповідача встановлено, що місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 з 05.09.1996 (а.с. 32).
Повістка про виклик до суду на 13.06.2024 на 14 год. 00 хв. направлялася відповідачу ОСОБА_2 за адресою його місця реєстрації відповідно до вимог чинного законодавства (а.с. 35).
Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення повістку про виклик до суду на ім`я ОСОБА_2 було отримано 25.04.2024 мамою Даниш, що підтверджується її особистим підписом (а.с. 39).
У зв`язку з першою неявкою відповідачів у судове засідання, призначене на 13.06.2024 на 14 год. 00 хв., розгляд справи було відкладено на 19.08.2024 на 14 год. 00 хв.
У подальшому, повістка про виклик до суду на 19.08.2024 на 14 год. 00 хв. також направлялася відповідачу ОСОБА_2 за адресою його місця реєстрації (а.с. 44).
Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення повістку про виклик до суду на ім`я ОСОБА_2 було також отримано 14.06.2024 мамою ОСОБА_5 , що підтверджується її особистим підписом (а.с. 47).
Копію оскаржуваного заочного рішення суду ОСОБА_2 було направлено на адресу його реєстрації, що підтверджується копією супровідного листа Деснянського районного суду м. Чернігова від 19.08.2024
Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копію вказаного заочного рішення на ім`я ОСОБА_2 було отримано 23.08.2024 ОСОБА_6 (а.с. 61).
На обґрунтування своїх доводів заявник зазначає, що він постійно проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 з 26.07.2000, що підтверджується довідкою Новобілоуської сільської ради від 20.09.2024 № 16.1-2/539, яку надав до письмових пояснень лише суду. Проте, доказів надсилання АТ «Облтеплокомуненерго» примірника такої довідки відповідачем не надано.
Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.
Отже, чинним законодавством саме на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця перебування.
Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».
Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції та Кодексу.
Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.
З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.
Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).
Оскільки відповідачу ОСОБА_2 заочне рішення не вручалося у день його проголошення, відповідач мав би право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд у разі, якщо така заява була б подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду, або ж у разі пропуску строку з інших поважних причин, що відповідає приписам частин 3, 4 статті 284 ЦПК України.
Однак, суд зазначає, що заяву про перегляд заочного рішення подано з порушенням визначеного частиною 3 статті 284 ЦПК України двадцятиденного строку, оскільки заочне рішення суду отримано 23 серпня 2024 року, в той час як заяву про перегляд заочного рішення подано 19 вересня 2024 року.
У відповідності до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Виходячи зі змісту зазначеного закону, для скасування заочного рішення мають бути у наявності одночасно обидві підстави, передбачені ч. 1 ст. 288 ЦПК України, а саме: поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд, а також не подання відзиву на позовну заяву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.
Водночас з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.
Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.
Відповідно до частини третьої статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.
Згідно із частиною першою статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Враховуючи, що відповідач у встановленому законом порядку повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи за адресою місцезнаходження, що була зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на час розгляду справи судом та відповідно до норм процесуального законодавства вважається повідомленим належним чином, а також беручи до уваги те, що відповідачем не надано суду доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, а тому заява про перегляд заочного рішення суду задоволенню не підлягає.
Керуючись статтями 258-261, 284, 287, 288 ЦПК України, суд
заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 19 серпня 2024 року у справі № 750/5169/24 - залишити без задоволення.
Повідомити відповідачу, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Рахманкулова