УХВАЛА

25 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 139/24/24

провадження № 61-12646ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області від 20 травня 2024 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 30 липня 2024 року в справі за позовом керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_2 , селянського фермерського господарства «Дар», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , про витребування земельної ділянки,

встановив:

У січні 2024 року керівник Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особіМурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , селянського фермерського господарства «Дар» (далі - СФГ «Дар»), у якому просив суд витребувати у відповідачів на користь територіальної громади в особі Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області земельну ділянкудля ведення особистого селянського господарства площею 2 га з кадастровим номером :07:002:0628.

Рішенням Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області від 20 травня 2024 року, залишеним без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 30 липня 2024 року, позов задоволено.

Витребувано у ОСОБА_4 та СФГ «Дар» у комунальну власність Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :07:002:0628 для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться на території Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району (колишньої Курашовецької сільської ради Мурованокуриловецького району) Вінницької області.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь Вінницької обласної прокуратури судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3 028, 00 грн.

Стягнуто з СФГ «Дар» на користь Вінницької обласної прокуратури судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1 514, 00 грн.

Повернуто Вінницькій обласній прокуратурі з державного бюджету 25 відсотків судового збору, шляхом зобов'язання Державної казначейської служби України повернути судовий збір у сумі 1 514, 00 грн, сплачений згідно з платіжною інструкцією від 08 грудня 2023 року № 2643.

29 серпня 2024 року представник заявника ОСОБА_4 - адвокат Браславець Я. Ю. засобами поштового зв'язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області від 20 травня 2024 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 30 липня 2024 року у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 25 вересня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк для усунення її недоліків.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 25 вересня 2024 року представником заявника засобами поштового зв'язку надіслано клопотання на усунення недоліків, у якому зазначено, що у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 30 квітня 2021 року вказано, що згідно зі звітом про експертну грошову оцінку земельної ділянки від 28 квітня 2021 року, складеним суб'єктом оціночної діяльності ТОВ «ВІТ-ОКС», вартість спірної земельної ділянки становить 30 550, 00 грн.

Представником заявника на підтвердження вартості спірного нерухомого майна долучено до клопотання про усунення недоліків копію договору купівлі-продажу земельної ділянки від 30 квітня 2021 року. Адвокат Браславець Я. Ю. вказує, що саме з урахуванням цього і був розрахований та сплачений судовий збір за подання касаційної скарги.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3 028, 00 грн.

Ціна позову в цій справі становить 30 550, 00 грн (вартість земельної ділянки), що станом на 01 січня 2024 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028, 00 грн * 250 = 757 000, 00 грн).

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п'ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб підлягають касаційному оскарженню.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, відповідно до статті 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки оскаржувані заявником судові рішення ухвалено у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб і вони не підлягають касаційному оскарженню, то у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Верховним Судом взято до уваги, що під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ухвалив:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області від 20 травня 2024 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 30 липня 2024 року в справі за позовом керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_2 , селянського фермерського господарства «Дар», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , про витребування земельної ділянкивідмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко