ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" жовтня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Каліушко Ф.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яку передано судді Каліушку Ф.А. для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 1 статті 27 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. А за змістом ч. 2 ст. 28 цього Кодексу позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що підставою для розірвання шлюбу слугує те, що між сторонами відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння та втрата почуття любові один до одного. Окрім того, позивач зазначає, що від даного шлюбу у них з відповідачем народився спільний син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, звертаючись з даним позовом до суду позивач зазначає адресу свого фактичного місця проживання: АДРЕСА_1 .

Адресу місця фактичного проживання відповідача зазначає: АДРЕСА_2 .

При цьому, суд зазначає, що будь-яких доказів того, що позивач чи відповідач дійсно проживають за вищевказанами адресами матеріали справи не містять.

Разом із цим, суддею у відповідності до ч. 8 ст. 187 ЦПК України, було здійснено запит до Єдиного державного демографічного реєстру щодо зареєстрованого місця проживання позивача.

Так, з відповіді №850759 від 17.10.2024 вбачається, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 (дата реєстрації 01.01.1900).

Також суддею було здійснено запит до електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» Департаменту з питань реєстрації КМДА щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

Так, з відповіді від 17.10.2024 вбачається, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 , не значиться, натомість з 21.01.2016 та по теперешній час він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , що розташована в Деснянському районі м. Києва.

Таким чином, з викладеного вище вбачається, що за адміністративно - територіальним поділом дана справа не відноситься до підсудності Дарницького районного суду м. Києва.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

У відповідності до положень чч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно з частиною 3 статті 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Враховуючи те, що позивач та відповідач не зареєстровані у Дарницькому районі м. Києва, а також враховуючи те, що предмет спору становлять вимоги про розірвання шлюбу та те, що сторони фактично проживають в м. Києві, суддя дійшов висновку про те, що матеріали позовної заяви підлягають направленню до належного суду, а саме до Деснянського районного суду м. Києва.

На підставі викладеного та керуючись стст. 27, 31, 32 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати на розгляд за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.