Провадження № 2/761/2824/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

19 листопада 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «МетЛайф» про захист прав споживачів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «МетЛайф» з вимогою про стягнення 15 000,00 грн., що є викупною сумою та моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн. Заявлені висоги обгрунтовує наступним. Мід позивачем та відповідачем 07.07.2022 був укладений договір страхування життя, що підтверджується полісом страхування №100876607. Відповідно до Правил страхування, які діяли на момент укладання договору страхування (розділ 11 Правил) будь-які зміни до умов Договору Страхування здійснюються за заявою Страхувальника після отримання згоди Застрахованої Особи та погодження зі Страховиком, а також сплати Страхувальником всіх витрат, пов?язаних із такими змінами, якщо Сторони не узгодять інший порядок (п. 11.1). Зміни до умов Договору Страхування оформлюються відповідним Додатком, який додається до Договору Страхування як його невід`ємна частина та підписується (засвідчу- ється) уповноваженим представником Страховика (п. 11.2). Позивач зазначає, що внесення змін і доповнень до Договору Страхування здійснюється за взаємною згодою Сторін. Розгляд питання про внесення змін і доповнень до Договору Страхування здійснюється на письмову вимогу будь-якої із Сторін протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дати відповідної письмової заяви/звернення, якщо інше не передбачено в Договорі Страхування (п. 11.3). Відповідач в порушення вказаного порядку 22.07.2022 зміни умов договору страхування перевипустивши поліс страхування, надіславши його на електрону адресу. 06.02.2023 року ОСОБА_1 звернувся до відповідача з заявою про надання роз`яснень щодо умов дії страхового полісу №100876607 та пояснень щодо причин зміни дії полісу в односторонньому порядку. Листом від 13.02.2023 відповідач повідомив позивача про те, що Приватне акціонерне товариство «МетЛайф» в односторонньому порядку змінив умови договору страхування життя за полісом №100876607, пославшись при цьому на відповідний пункт аяви на укладання договору страхування. Позивач вважає, що одностороння зміна умов договору які погіршують його умови по відношенню до нього. Також ОСОБА_1 зазначає, що у зв`язку з такими обставинами він вимушений докласти додаткових зусиль для організації свого життя, витрачати час не на роботу, яка надає гроші кошти для існування, а витрачати робочий та вільний час, здоров`я та нервові клітини на відвідування, судів, адвокатів, подання та пере подання різноманітних документів та звернень. Тяжко переживаючи обставини, що склалися, в останній час у зв`язку з нервовими розладами сталося порушення сну, депресія, підвищення тиску. Постійне перевантаження, недосипання привели до знервованості. В той же час відповідач не тільки не приймає заходів для відшкодування нанесеної шкоди, а й повністю ігнорують позивача.

Провадження у справі відкрито 14.08.2024, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання 19.11.2024 представник позивача не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Матеріали справи містять клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності та відсутність заперечень щодо прийняття заочного рішення.

Представник відповідача в судове засідання не з`явися, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Поданий 31.10.2023 відзив представника ПрАТ «МетЛайф» суд вважає за можливе не брати до уваги у зв`язку із недотриманням положень ст. 178 ЦПК України - відсутністю доказів направлення останнього стороні позивача.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223, 280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши наявні в справі докази, та надавши їм відповідну оцінку суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Встановлено, що 07.07.2022 між Приватним акціонерним товариством «МетЛайф» та ОСОБА_1 був укладений договір страхування життя, що підтверджується полісом страхування №100876607.

Відповідно до Правил страхування, які діяли на момент укладання договору страхування (розділ 11 Правил) будь-які зміни до умов Договору Страхування здійснюються за заявою Страхувальника після отримання згоди Застрахованої Особи та погодження зі Страховиком, а також сплати Страхувальником всіх витрат, пов`язаних із такими змінами, якщо Сторони не узгодять інший порядок (п. 11.1).

Зміни до умов Договору Страхування оформлюються відповідним Додатком, який додається до Договору Страхування як його невід`ємна частина та підписується (засвідчується) уповноваженим представником Страховика (п. 11.2).

Відповідач в порушення вказаного порядку 22.07.2022 зміни умов договору страхування перевипустивши поліс страхування надіславши його на електрону адресу Позивачу.

ОСОБА_1 06.02.2023 року звернувся до відповідача з заявою про надання роз`яснень щодо умов дії страхового полісу №100876607 та пояснень щодо причин зміни дії полісу в односторонньому порядку.

Листом від 13.02.2023 відповідач повідомив позивача про те, що Приватне акціонерне товариство «МетЛайф» в односторонньому порядку змінив умови договору страхування життя за полісом №100876607 на що позивач погодився, оскільки у встановлені строки (п. 6.4 заяви про страхування) не звернувся до відповідача із заявою про зміну умов договору.

Відповідно до Договору страхування життя за полісом №100876607 розгляд питання про внесення змін і доповнень до Договору Страхування здійснюється на письмову вимогу будь-якої із Сторін протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дати відповідної письмової заяви/звернення, якщо інше не передбачено в Договорі Страхування (п. 11.3).

Згідно з п. 7 Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів від 12.04.96 №5 вирішуючи справи про захист прав споживачів, суди мають виходити з того, що відповідно до ст.4 Закону держава: забезпечує громадянам захист їх інтересів як споживачів; надає можливість вільного вибору товарів (робіт, послуг) та набуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час вибору й використання товарів (робіт, послуг) відповідно до їх потреб; гарантує придбання або одержання іншими законними способами товарів (робіт, послуг) в обсягах, що забезпечують рівень споживання, достатній для підтримання здоров`я та життєдіяльності.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

За нормами ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Таким чином, Відповідач в порушення встановлених законом заборон в односторонньому порядку змінив умови укладеного договору страхування чим фактично відмовився від укладеного договору.

Главою 83 ЦК України визначаються загальні підстави для виникнення зобов`язання в зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави.

Предметом регулювання цього інституту є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна, і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Відповідно до статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Отже, кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.06.2018 року в справі №910/9072/17 висловила позицію, що, згідно з п.3 ч.3 ст.1212 ЦК України положення глави 83 цього Кодексу застосовуються також до вимог про повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні. Однак, необхідною умовою для цього є відсутність або відпадіння достатньої правової підстави.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом (Касаційним господарським судом) в постановах від 02.08.2018 року у справі №910/15363/17 року, від 10.08.2018 року у справі №910/22442/16.

Якщо поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 Цивільного кодексу України може застосовуватись тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена або припинена, у тому числі шляхом розірвання договору.

У разі дострокового припинення дії договору страхування, крім договору страхування життя, за вимогою страхувальника страховик повертає йому страхові платежі за період, що залишився до закінчення дії договору, з відрахуванням нормативних витрат на ведення справи, визначених при розрахунку страхового тарифу, фактичних виплат страхових сум та страхового відшкодування, що були здійснені за цим договором страхування. Якщо вимога страхувальника обумовлена порушенням страховиком умов договору страхування, то останній повертає страхувальнику сплачені ним страхові платежі повністю.

Так, у разі дострокового припинення дії договору страхування життя страховик виплачує страхувальнику викупну суму, яка є майновим правом страхувальника за договором страхування життя.

Якщо вимога страховика зумовлена невиконанням страхувальником умов договору страхування, страхувальнику повертається викупна сума.

Викупна сума - це сума, яка виплачується страховиком у разі дострокового припинення дії договору страхування життя та розраховується математично на день припинення договору страхування життя залежно від періоду, протягом якого діяв договір страхування життя, згідно з методикою, яка проходить експертизу в Уповноваженому органі, здійснена актуарієм і є невід`ємною частиною правил страхування життя. Уповноважений орган може встановити вимоги до методики розрахунку викупної суми.

Таким чином, змінивши умови договору та відмовившись від його виконання на погоджених раніше умовах, відповідач безпідставно утримує грошові кошти ОСОБА_1 без належної правової підстави.

Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам у їх сукупності, встановивши укладення між сторонами Договору в якому наявні зміни в односторонньому порядку, суд доходить висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача викупну суму в розмірі 15 000,00 грн.

ОСОБА_1 просить стягнути з Приватного акціонерного товариства «МетЛайф» моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 23 ЦК України.

У відповідності до п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п. 9 вказаної Постанови).

Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини.

Так зазначено Верховним Судом у постанові від 05.02.2022 у справі № 214/7462/20.

Разом з тим, самі лише твердження ОСОБА_1 про наявність моральної шкоди, за відсутності доказів вимушених змін у його житті, відповідних наслідків, вказаних у позові та настання яких викликали дії відповідача, суд не може покласти в основу рішення щодо задоволення заявлених вимог в цій частині.

За таких обставин, суд приходить до висновку щодо можливості відмови в задоволенні позову в частині стягнення з відповідача моральної шкоди.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями п.3 ч.2 ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 12, 13, 81, 89, 133, 141, 263, 265, 273 ЦПК України, ст. ст. 23, 83, 629, 651, 1212 ЦК України суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «МетЛайф» (, 01032, м. Київ, вул. Жилянська, 110) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) грошові кошти у розмірі 15 000,00 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «МетЛайф» (, 01032, м. Київ, вул. Жилянська, 110) на користь держави судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: