Ухвала

25 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 569/12502/23

провадження № 61-11957ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу Рівненської міської ради на рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 24 січня 2024 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 18 липня 2024 року у справі за позовом Рівненської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Рівненська окружна прокуратура, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

16 серпня 2024 року Рівненська міська рада подала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 24 січня 2024 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 18 липня 2024 року у цій справі.

19 серпня 2024 року Рівненська міська рада подала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду доповнення до касаційної скарги на рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 24 січня 2024 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 18 липня 2024 року у цій справі.

Згідно із статтею 398 ЦПК України особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження.

Повний текст постанови Рівненського апеляційного суду від 18 липня 2024 року складено 18 липня 2024 року, а доповнення до касаційної скарги подані (з урахуванням вихідних днів) 19 серпня 2024 року, тобто в межах строку на касаційне оскарження, відповідають вимогам статті 398 ЦПК України, у зв`язку із чим підлягають прийняттю до спільного розгляду з первинно поданою касаційною скаргою.

Ухвалою Верховного Суду від 09 вересня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали, а саме - заявнику необхідно було надати суду інформацію про ціну позову (виходячи з вартості чотирьох спірних земельних ділянок станом на дату подання позову), з урахуванням якої самостійно відповідно до вимог закону визначити розмір судового збору та сплатити судовий збір за подання касаційної скарги, і роз`яснено заявнику про наслідки невиконання вимог ухвали суду.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 09 вересня 2024 року заявником подано витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12 вересня 2024 року, а саме: витяг № НВ-024, з якого видно, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :02:007:0103 становить 331,47 грн; витяг № НВ-024, з якого видно, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :02:007:0105 становить 806,03 грн; витяг № НВ-024, з якого видно, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :02:007:0106 становить 420,64 грн; витяг № НВ-024, з якого видно, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :02:007:0107 становить 265,28 грн.

Крім того, заявником долучено документ про сплату судового збору у розмірі 21 472,00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

За приписами статті 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку може бути нормативною і експертною. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Натомість нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом) як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Аналіз вказаних законодавчих норм дає підстави для висновку, що надані заявником витяги щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є належними доказами на підтвердження вартості спірного нерухомого майна.

Натомість належними доказами на підтвердження вартості земельних ділянок, із якої необхідно визначити ціну позову та відповідно розмір судового збору, є, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

З огляду на не визначення заявником вартості спірного нерухомого майна, суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого судового збору за подання касаційної скарги.

Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову, оскільки неможливо встановити вартість спірних земельних ділянок, витребувати які просив позивач.

Отже, заявнику необхідно зазначити інформацію про ціну позову, виходячи з вартості спірного нерухомого майна (станом на дату подання позову до суду), надати належні докази на підтвердження такої вартості (наприклад, висновок експерта, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо), з урахуванням наведеного самостійно відповідно до вимог закону визначити розмір судового збору та у разі необхідності доплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 127, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Продовжити Рівненській міській раді строк для усунення зазначених недоліків касаційної скарги десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев