КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

29 жовтня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді Таргоній Д.О., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 , Деснянський відділ реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсним усиновлення,-

УСТАНОВИВ:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року 2024 року позов задоволено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

16 жовтня 2024 року Київським апеляційним судом на адресу суду першої інстанції направлено запит про витребування справи №752/11485/24.

28 жовтня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли матеріали справи №752/11485/24.

Із матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, зокрема: скаржником не сплачено судовий збір та вказано не всіх учасників справи .

Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір при подачі даної апеляційної скарги на рішення суду повинен становити 5450,40 грн.

В додатках до апеляційної скарги містяться фіскальні чеки. Один з яких про сплату судового збору на суму 800 грн., інший 1016,80 грн. Апелянт в прохальній частині апеляційної скарги просить зменшити судовий збір. Однак доказів, які би свідчили про її скрутний майновий стан, апелянтом не надано.

Разом з тим, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту ст. 8 Закону України «Про судовий збір» убачається, що обов`язковим елементом застосування цієї статті є майновий стан сторони, який не дозволяє їй сплатити судовий збір взагалі( у випадку, якщо сторона клопоче про звільнення її від сплати судового збору) або перед зверненням до суду(у випадку, якщо сторона клопоче про відстрочення або розстрочення сплати судового збору).

Відповідно до частин 1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про зменшення суми судового збору(відстрочення або звільнення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає чи перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Такими документами, наприклад, можуть бути довідка про доходи з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за попередній календарний рік, довідка з Головного Управління Пенсійного фонду України, довідки з служби соціального захисту, інформація про відсутність майна та майнових прав, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо

Також ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку із цим обставини, пов`язані введенням військового стану та відсутності технічних можливостей для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Слід зазначити, що саме по собі посилання на не спроможність сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги не дає підстав суду для звільнення, розстрочення чи відстрочення судового збору, проте апелянтом не додано до апеляційної скарги жодних доказів, які б свідчили про скрутний матеріальний стан особи.

З огляду на вказане, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 , про зменшення суми судового збору, відтак слід відмовити в задоволенні даного клопотання.

Оскільки, апелянтом сплачено 1816,8 грн, тому необхідно доплатити 3633,60 грн на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду.

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами: отримувач УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: 101, судовий збір за апеляційною скаргою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський апеляційний суд.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

«* ; код ознаки судового збору (101);код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз`яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір за а/с П.І.Б., Київський апеляційний суд».

Документи, що підтверджують оплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналах.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам пункту 3 частини 2 статті 356 ЦПК України, згідно яких в апеляційній скарзі має бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я(прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування(для фізичних осіб).

З апеляційної скарги вбачається, що учасниками справи зазначена позивач - ОСОБА_2 та зацікавлена особа (апелянт) - ОСОБА_1 , натомість в суді першої інстанції участь у справі приймали відповідач - ОСОБА_3 , третя особа - ОСОБА_4 , Деснянський відділ реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація.

З огляду на зазначене, апелянту слід надати апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням усіх учасників та надати копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Таким чином, за правилами ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 185 вказаного Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплати судового збору у розмірі 3633,60 грн. та подання нової редакції апеляційної скарги із зазначенням усіх учасників та надати копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Таргоній