Справа № 490/5682/23
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

29 жовтня 2024 року м. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва у складі: головуючого судді Гуденко О.А., при секретарі Вознюк Д.І., за участі представника відповідача адвоката Когіна А.В. , розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя ,-

В С Т А Н О В И В:

В червні 2023 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про поділ спільного майна, в якій позивачка остаточно просила:

1. Визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 садового будинку АДРЕСА_1 .

2. Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 земельної ділянки № НОМЕР_1 площею 0,0665 га (кадастровий номер :05:020:0012) що розташована у м. Миколаєві, садівниче товариство «Активіст» (садове товариство «Активіст» Садово-виноградне товариство).

3. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 частину вартості автомобіля Volvo модель V50 2009 року випуску, типу загальний легковий універсал-В, об`єм двигуна 1560, реєстраційний номер НОМЕР_2 номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 в рахунок компенсації права на належну частку ОСОБА_1 , в порядку поділу спільного майна подружжя в сумі 121 219,50 грн.;

4. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1/2 частину вартості будівельних матеріалів, обладнання, виробів та конструкцій, використаних в процесі будівництва об`єкта, розташованого на земельній ділянці № НОМЕР_4 , площею 0,0601 га, кадастровий номер 481013:200:05:020:0013, у м.Миколаєві, садівниче товариство «Активіст» (садове товариство «Активіст» Садово-виноградне товариство) в рахунок компенсації права на належну частку ОСОБА_1 в порядку поділу спільного майна подружжя.

Ухвалою від 18.07.2023 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 12.01.2024 року призначено по справі судову будівельно-технічну та оціночно-будівельну експертизи; клопотання про винесення на розгляд експерта додаткових питань та про виклик свідків задоволено; клопотання про витребування доказів задоволено частково. Закрито підготовче провадження та призначно справу до розгляду по суті на 20.02.2024 року.

Постановою Миколаївського апеляційного суду від 21.02.2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Центрального районного суду м.Миколаєва від 12.01.2024 залишено без змін.

Ухвалою судді Чулупа О.С. від 01.03.2024 року в задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді Черенкової Н.П. у справі №490/5682/23 відмовлено.

Справу передано судді Черенковій Н.П. 18.03.2024 року.

Ухвалою судді Центрального районного суду Черенкової н.П. від 19 березня 2024 року відведено суддю ОСОБА_4 , від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна.

Згідно Розпорядження керівника апарату суду від 20 березня 2024 року "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи" в зв`язку з ухвалою суду від 19 березня 2024 року відведено ОСОБА_4 , від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна..

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2024 року дану справу розподілено на суддю ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 22.03.2024 року прийнято до провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та у зв`язку з великою навантаженістю, призначено судове засідання з розгляду справи по суті на 04.06.2024 року на 11 год. 00 хв.

В червні 2024 року надійшло повідомлення експерта про неможливість проведення експертизи по справі.

Судове засідання, призначене на 04.06.2024 , було відкладено в зв`язку з відрядженням судді на 18 липня 2024 року об 11.00 годин.

17.07.2024 року на адресу суду через систему Електронний суд від позивачки надійшло клопотання про відкладення (перенесення ) розгляду справи , оскільки вона не може прийняти участь у судовому засіданні у зв`язку із зайнятістю по роботі. Бажає прийняти безпосередню участь у розгляді справи.

За клопотанням позивача судове засідання було відкладено до 29.10.2024 року о 12.00 годин.

28.10.2024 року на адресу суду через систему Електронний суд від позивачки надійшло клопотання про відкладення (перенесення ) розгляду справи , оскільки вона не може прийняти участь у судовому засіданні у зв`язку із зайнятістю по роботі, а її представник пперебуває на лікарняному. Бажає прийняти безпосередню участь у розгляді справи. Просить призначати судове засідання після 13.00 годин , оскільки перебуває на території Німеччини , де працедавці не надають додаткові вихідні заради питань, що виникають на території України.

Жодних підтверджуючих документів щодо поважності причин неявки в судове засідання позивачка не додала до жодного з цих клопотань.

За вказаних фактичних обставин, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"суди застосовують при розгляді справКонвенцію про захист прав людини і основоположних свободтапрактику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Згідно приписів ст. 58, ч.ч. 3, 5 ст.223 ЦПК України позивач може забезпечити свою участь в судовому засіданні особисто або шляхом участі повноважного представника, при цьому особиста участь позивача не позбавляє його права мати при розгляді справі й представника, неявка ж представника за умови участі позивача не є перешкодою в розгляді справи, відкладення розгляду справи у такому випадку є правом, а не обов`язком суду, коли з урахуванням обставин суд дійде поважності причин та підстав відкладення справи, в той час у разі одночасної повторної неявки позивача та його представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від цих учасників процесу надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, та не з`явлення безпосередньо позивачане перешкоджає вирішенню спору.

Згідно положень п. 3 ч. 1ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка не з`явивилася двічі поспіль рази у судове засідання з розгляду справи по суті, а її заяви про відкладення судового засідання не містять посиланням на поважні причини - адже вона не вказує на зайнятість по роботі, проте жодних підтверджуючих документів суду не надає. Також позивачка зазначає про перебування за межами міста Миколаєва та України, проте в своїх улопотаннях зазначає свою адресу саме в м.миколаєві, дійсне місце перебування суду не повідомляє і доказів такого суду не надає.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як зазначено у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 березня 2023 року у справі № № 755/21179/21 - у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин неявки є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Положення статті 223 ЦПК України вказують на необхідність врахування судом поважності/неповажності повідомлених позивачем суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку.

У постановах Верховного Суду: від 11 січня 2023 року у справі № 500/3032/18 (провадження № 61-19742св21), від 12 січня 2023 року у справі № 205/3009/16 (провадження № 61-6033св22), від 14 лютого 2023 року у справі № 947/15909/21 (провадження № 61-10773св22) зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Таким чином, положення частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

Позивачка двічі поспіль подавала клопотання про відкладення розгляду справи, призначеної на 18 липня та 29 жовтня 2024 року, посилаючись на зайнятість по роботі.

Обізнаність позивача про дату, час та місце розгляду справи підтверджується матеріалами справи . Таким чином, позивачці було відомо про два останні судові засідання, однак до суду вона та її представник не з`явилися і заяви про розгляд справи у їх відсутність не подавали.

Отже, суд встановивши, що позивачка була повідомлена належним чином про судові засідання, які були призначені на зазначені дати , двічі поспіль у судові засідання не з`явилася, заяв про розгляд справи за її відсутності не подавала, та, визнавши відсутність поважних обставин для відкладення розгляду справи, доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частин першої статті 257 ЦПК України.

При цьому слід ураховувати, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Доводи її заяв, що поважними причинами неможливості її явки в судове засідання є зайнятість на роботі в Німеччині - не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджені належними доказами та жодним чином не підтвердила своє місце перебування за межами міста Миколаєва. При цьому, місто Миколаїв після звільнення м.Херсон вже не є прифронтовим містом та не перебуває в зоні активних бойових дій, що вже не створює небезпеку для сторін перебувати в приміщенні суду, працівники Центрального районного суду м.Миколаєва щоденно перебувають на робочому місці задля забезпечення безперервного доступу сторонам доступу до правосуддя .

Таким чином, відповідно до ч.3ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач вдруге не з`явилася до суду без поважних причин.

За таких обставин, враховуючи принцип розумності строків розгляду справи та те, що позивач повторно не з`явився у судове засідання для розгляду справи по суті, позивачка та її представник не позбавлені були можливості подавати будь-які заяви через систему "Електронний суд", засобами електронного чи поштового зв`язку, даних про те, що перебувають за межами міста суду не надали - суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст.46,47,55,84,223,247,257,258,260,261,268,353,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Гуденко О.А.