ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1789/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2024 року Дарницький районний суд м. Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Ломакіної Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 з позовом про розірвання шлюбу в обґрунтування якого зазначила, що з 21.02.1998 року перебуває в шлюбі з відповідачем, який зареєстрований Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №204. Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Посилаючись на те, що спільне життя з чоловіком не склалось через те, що вони зрозуміли, що не кохають один одного, як раніше, вони не цікавляться життям один одного, їх спільне життя проходить у сварках та постійних образах. Спільне господарство вони не ведуть, фактично проживають окремо один від одного, а тому вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим і суперечить її інтересам. Просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.

14.03.2024 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про надання йому строку на примирення на 6 (шість) місяців (а.с. 27).

Ухвалою суду від 14.03.2024 року сторонам надано строк для примирення який не може перевищувати 6 (шість) місяців.

Ухвалою суду від 23.09.2024 року поновлено провадження у справі та призначене судове засідання.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву, в якій просить розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 37).

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, через канцелярію суду надав суду заяву, згідно якої просить суд проводити розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає у повному обсязі, проти розірвання шлюбу не заперечує (а.с. 36).

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України суд вирішив розглянути справу за відсутності сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 21.02.1998 року між позивачкою та відповідачем укладений шлюб, який зареєстрований Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №204, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 (а.с. 8).

Сторони не заперечували, що мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Спільне життя позивача з відповідачем не склалось, через те, що сторони зрозуміли, що не кохають один одного, як раніше, сторони не цікавляться життям один одного, їх спільне життя проходить у сварках та постійних образах.

Спільне господарство сторони не ведуть, фактично проживають окремо один від одного, а тому позивачка вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим і суперечить її інтересам.

Судом, з метою збереження сім`ї, за клопотанням відповідача, подружжю надавався строк на примирення, але після закінчення строку на примирення від позивачки не надійшло заяв про відмову від позову чи залишення позову без розгляду, що свідчить про те, що сторони не примирились і позиція позивачки не змінилась.

Також суд приймає до уваги, що сторони погодились на розірванні шлюбу, а тому примушування до його збереження є порушенням права позивача на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз чоловіка і жінки, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка і жінки. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України.

Дослідивши матеріали справи, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, шлюб існує формально, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Згідно із п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного Кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Клопотань про зміну прізвища від позивачки не надходило.

На підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, та керуючись ст.ст. 12, 80, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 21.02.1998 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №204.

Після набрання рішенням законної сили направити його копію до Дарницького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду у 30-денний термін з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Л.М. Осіпенко