Провадження № 2/470/175/24
Справа № 470/657/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2024 року с-ще Березнегувате

Березнегуватський районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого: судді Орлової С.Ф.,

за участю секретаря судового засідання Ляшенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Березнегуватської селищної ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Березнегуватська державна нотаріальна контора Миколаївської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

22 липня 2024 року позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В позові зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить житловий будинок з надвірними спорудами та присадибна земельна ділянка площею 0,25 га, які розташовані за адресою АДРЕСА_1 . Крім позивачки та її рідної сестри ОСОБА_2 , інших спадкоємців, на спадщину за законом та заповітом не має. За життя мати склала заповіт, яким заповідала все належне їй майно донькам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Однак про існування заповіту позивачка не знала і коли дізналася про його існування, звернувшись до завідувача Березнегуватською державною нотаріальною конторою Т.В. Нікурадзе, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом через те, що вона пропустила встановлений строк для прийняття спадщини і запропоновано звернутися до суду. Посилаючись на викладене та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, просить суд визначити їй додатковий строк у три місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 .

Позивачка в судове засідання направила заяву про слухання справи у її відсутність та підтримання позовних вимог у повному обсязі. (а.с.55)

Від представника відповідача Березнегуватської селищної ради надійшла заява про розгляд справи у його відсутність та визнання позовних вимог позивачки (а.с.53).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Березнегуватська державна нотаріальна контора в судове засідання надала заяву про розгляд справи у її відсутність та інформацію про відсутність спадкової справи після смерті ОСОБА_3 (а.с.23,54)

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 в судове засідання направила заяву, в якій просила розглядати справу без її участі, не заперечує проти задоволення позовних вимог позивачки. (а.с.46)

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши докази у справі суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивачки ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом Калузької сільської ради Березнегуватського району Миколаївської області 19 листопада 2018 року, актовий запис № 11 (а.с.6).

З копії свідоцтва про народження позивачки серії НОМЕР_2 виданого Калузькою сільською радою Березнегуватського району Миколаївської області 23 грудня 1959 року за актовим записом № 32, убачається,що її дівоче прізвище вказано " ОСОБА_4 ", та копії свідоцтва про укладення шлюбу позивачки серії НОМЕР_3 , виданого 03 квітня 1982 року виконкомом Калузької сільської ради Березнегуватського району Миколаївської області за актовим записом № 05, з якої убачається, що вона 03 квітня 1982 року уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінила дошлюбне прізвище на " ОСОБА_6 " (а.с.8,9).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на житловий будинок з надвірними спорудами та присадибна земельна ділянка площею 0,25 га, які розташовані за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно заповіту, посвідченого секретарем Калузької сільської ради Березнегуватського району Миколаївської області 02 лютого 2002 року, зареєстрованого в реєстрі за № 13, все належне майно ОСОБА_3 заповідала донькам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.7).

Згідно листа державного нотаріуса Березнегуватської державної нотаріальної контори Миколаївської області Нікурадзе Т.В. від 05 серпня 2024 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася. (а.с.23).

З архівної довідки наданої старостою Калузького старостинського округу Березнегуватської селищної ради від 19 червня 2024 року, убачається, що ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 з 23 листопада 1978 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований. (а.с.11).

Позивачка є спадкоємицею померлої за заповітом, однак протягом встановленого законом строку до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звернулася, оскільки не знала про існування заповіту.

28 серпня 2024 року державним нотаріусом Березнегуватської державної нотаріальної контори Миколаївської області Нікурадзе Т.В., позивачці було відмовлено в оформленні спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , з причини пропуску нею строку для подання заяви. (а.с.10).

Позивач у шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки був необізнаний про наявність заповіту складеного на його користь.

Згідно ч.1 та 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Нормою статті 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу).

Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Статтею 1270 ЦК України, регламентовано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно положень п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Аналогічний правовий висновок висловлений також у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18.

Крім того, виходячи із наведених норм права, належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради).

Встановивши, що позивачка була необізнана про наявність заповіту, складеного зокрема і на її користь, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст.12, 13, 200, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Березнегуватської селищної ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Березнегуватська державна нотаріальна контора Миколаївської області, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Учасники справи :

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с.Калуга Березнегуватського району Миколаївської області, місце реєстрації АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_4 виданий Березнегуватським РВ УМВС України в Миколаївській області 21 червня 2000 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5

Відповідач: Березнегуватська селищна рада Миколаївської області, смт. Березнегувате, Соборно-Миколаївська площа, 10 Миколаївська область, 56203, 8.

Третя особа: Березнегуватська державна нотаріальна контора Миколаївської області площа Соборно-Миколаївська,10 с-ще Березнегувате Баштанського району Миколаївської області,

Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка. с. Калуга Березнегуватського району Миколаївської області, місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 .

Суддя С. Ф. Орлова

Повний текст рішення складено 25 жовтня 2024 року.