Справа № 333/1562/24
Провадження № 2/333/2357/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого-судді Піха Ю.Р., за участю секретаря судового засідання Гудіна І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Запоріжжя, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Погосян Маргарити Арсенівни до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Шоста Запорізька державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

16.12.2022 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Погосян М.А. звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Шоста Запорізька державна нотаріальна контора, в якому просить визнати за позивачем право власності на 1/4 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 дочки ОСОБА_3 . Позов обґрунтований тим, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_4 є чоловіком та дружиною. Від шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_2 у них народилась донька ОСОБА_5 . Донька позивача 19.02.1999 року уклала шлюб з ОСОБА_6 і змінила прізвище з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ». ОСОБА_9 та її чоловік ОСОБА_6 виїхали на постійне місце проживання в ОСОБА_10 . ІНФОРМАЦІЯ_3 у них народився син ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_11 померла. ОСОБА_6 та його син ОСОБА_2 залишились мешкати в Канаді за адресою: АДРЕСА_2 , Т3С 0Y6. Після смерті ОСОБА_11 відкрилась спадщина, спадкоємцями за законом є ОСОБА_1 та відповідач у справі. 12.10.2023 року рішенням Комунарського районного суду м. Запоріжжя встановлено право власності позивача на частини квартири АДРЕСА_3 за законом. У встановлений законом строк позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Позивач претендує на обов`язкову частку у вигляді частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_4 відмовився від своє частини на користь ОСОБА_1 . Відповідачі ОСОБА_6 та ОСОБА_2 надали письмові заяви, якими відмовляються від спадщини на користь ОСОБА_1 21.10.2021 року державним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, так як неможливо встановити, що гр. ОСОБА_12 та ОСОБА_11 , є однією і теж самою особою. Також в постанові про відмову від вчинення нотаріальної дії нотаріус зазначив, що враховуючи надані спадкоємцем документи неможливо встановити належність документу, що посвідчує право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , померлій гр. ОСОБА_13 . Також з матеріалів спадкової справи вбачається, що крім заявниці та гр. ОСОБА_4 , який відмовився від прийняття спадщини у строк, є інші спадкоємці за законом: чоловік спадкодавця гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та син спадкодавця гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які проживають за адресою: АДРЕСА_4 , ТЗС 0У6). Заяви про відмову від прийняття спадщини від імені гр. ОСОБА_6 та гр. ОСОБА_2 в спадковій справі відсутні. Тому видати свідоцтво про право на спадщину на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в цілому не можливо. Проте, ОСОБА_14 авіапоштою відправив документи на адресу позивача серед цих документів він відправив заяву про відмову від права на квартиру, а встановити особистість померлої ОСОБА_3 можливо згідно з паспортними документами, які видані в Україні та в Канаді. Позивач просить визнати за нею право власності на 1/4 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді від 20.02.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання.

Відзив на позов від відповідачів не надходив.

Ухвалою суду від 02.05.2024 року здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження в розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

04.06.2024 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду.

Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені судом своєчасно та належним чином, представник позивача адвокат Погосян М.А. надала заяву, в якій просить провести розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 був повідомлений про розгляд справи шляхом надсилання листів на його електронну адресу, заява про відкладення слухання справи чи відзив до суду не надходило.

Представник третьої особи Шостої Запорізької державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений судом своєчасно та належним чином, до суду надійшла заява від останнього про розгляд справи без участі представника.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» («Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», рішення від 07.07.1989 року, заява № 11681/85, п. 35) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд виходить з того, що якщо сторони та/або їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін чи їх представників, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

Оскільки учасники справи були належним чином повідомлені судом про час та місце розгляду справу, та, зважаючи на межі розгляду справи в суді, суд вважає за потрібне розглянути справу в даному судовому засіданні.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши обставини і перевіривши їх доказами, приходить до наступних висновків.

Відповідно до копії Сертифікату про смерть ІНФОРМАЦІЯ_1 померла Кострова Людмила у Калгарі, провінція Альберта, Канада.

Факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем підтверджується копією Свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого «пункт регистрации актов гражданского состояния при 9 управлении коменданта гарнизона советских войск» (написано мовою оригіналу ), відповідно до якого ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками якої є ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Відповідно до даних свідоцтва про одруження НОМЕР_2 , виданого 19.02.1999 році відділом реєстрації актів про одруження м. Сімферополь, Крим, Україна, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 одружились та ОСОБА_5 змінила прізвище після одруження з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».

14.06.2002 року ОСОБА_11 набула у власність квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Дочка позивача та відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_11 виїхала до Канади на постійне місце проживання, де ІНФОРМАЦІЯ_1 померла на 53 році життя.

У ОСОБА_6 та ОСОБА_11 є син на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що встановлено Шостою Запорізькою державною нотаріальною конторою.

ОСОБА_6 та його син ОСОБА_2 станом на 15.12.2022 року проживають в Канаді за адресою: АДРЕСА_2 , ТЗС ІНФОРМАЦІЯ_6 , а ОСОБА_11 померла в Канаді.

Згідно з копією паспортів: паспорта громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_3 та паспорту громадянки Канади № 3841-4942 ОСОБА_11 і ОСОБА_12 є однією людиною.

В судовому засіданні досліджені матеріали цивільної справи № 333/6292/22 н.п. 2/333/951/23, в якій наявні заяви (відмова від спадщини) від імені ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , написані від руки, не засвідчені у посольстві. Дані заяви надішли авіапоштою на адресу позивача (а.с. 48-49).

21.10.2021 року державним нотаріусом Шостої Запорізької державної нотаріальної контори винесено ОСОБА_15 винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 2174/02-31, так як неможливо встановити, що гр. ОСОБА_12 та ОСОБА_11 , є однією і теж самою особою. Також в постанові про відмову від вчинення нотаріальної дії нотаріус зазначив, що враховуючи надані спадкоємцем документи неможливо встановити належність документу, що посвідчує право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , померлій гр. ОСОБА_13 . Також з матеріалів спадкової справи вбачається, що крім заявника та гр. ОСОБА_4 , який відмовився від прийняття спадщини у строк, є інші спадкоємці за законом: чоловік спадкодавця гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та син спадкодавця гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які проживають за адресою: АДРЕСА_4 , ТЗС 0У6). Заяви про відмову від прийняття спадщини від імені гр. ОСОБА_6 та гр. ОСОБА_2 в спадковій справі відсутні. Тому видати свідоцтво про право на спадщину на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в цілому, не можливо.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається після смерті особи.

Згідно зі ст. ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно зі ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Згідно зі ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_11 до Шостої Запорізької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом звернулась позивач ОСОБА_1 .

Відповідно до заяви ОСОБА_4 , він відмовився від прийняття спадщини за законом, яка залишилась після померлої доньки ОСОБА_11 на користь своєї дружини ОСОБА_1 .

Згідно з ч. 2 ст. 1274 ЦК України, спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що позивач ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_11 , яка прийняла спадщину.

Частиною першою ст. 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно зі ст. 68 Закону України «Про нотаріат», нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за заповітом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна.

Відповідно до п.п. 4.15 п. 4 гл. 10 р. 11 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Відповідно до вимог ст. 49 Закону України «Про нотаріат», у разі неподання відомостей (інформації) та документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії, нотаріус відмовляє у її вчиненні, про що, на вимогу заінтересованої особи, виносить мотивовану постанову.

Відповідно до копії Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.10.2021 року, виданої державним нотаріусом Шостої Запорізької державної нотаріальної контори винесено ОСОБА_15 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_11 , у зв`язку з тим, що неможливо встановити особу спадкодавця, відсутні заяви від усіх спадкоємців, не підтверджено право належності нерухомого майна саме ОСОБА_11 .

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст. 182 ЦК України та Закону України «Про державну реєстрації по справі речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», об`єкти нерухомого майна підлягають спеціальній реєстрації відповідним органом. Згідно зі ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно це офіційне визнання і підтвердження державою факту виникнення, переходу або припинення речових прав на нерухоме майно.

Таким чином, враховуючи те, що судом встановлено право позивача ОСОБА_1 на спадщину, відкриту після смерті її доньки ОСОБА_11 та неможливість оформити це право відповідно до чинного законодавства у нотаріальному порядку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 182, 203, 1216-1218, 1220, 1222, 1261, 1265, 1274, 1268-1270, 1297 ЦК України, ст. ст. 49, 89, 247, 258-259, 263-265, 273, 352, 354-355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Погосян Маргарити Арсенівни до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Шоста Запорізька державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_5 ) право власності на 1/4 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ( ОСОБА_3 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 23 вересня 2024 року.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя Ю.Р. Піх