Справа № 953/4573/22
н/п 2/953/432/24
УХВАЛА
"26" березня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
судді Єфіменко Н.В.,
за участі секретаря Лущан В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, відшкодування моральної шкоди, -
15 серпня 2022 року ОСОБА_1 (далі: позивач) звернулась до ОСОБА_2 (далі: відповідач) з позовом про стягнення боргу за розпискою в сумі 109 680 грн., стягнення моральної шкоди у сумі 10 000 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилалась на укладення 24.12.2020 договору позики з відповідачем, відповідно умов якого вона передала у власність відповідача 3 000 доларів США зі строком повернення до 01.05.2021, однак відповідач умов договору не виконав, внаслідок чого вона зазнала душевних страждань за втрату грошових коштів та можливості розпорядження ними та вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.
26.03.2024 до суду надійшла мирова угода, відповідно до змісту якої відповідач визнав вимогу про стягнення боргу за розпискою сумі 109 680 грн., а позивач відмовилась від вимоги про стягнення моральної шкоди в сумі 10 000 грн. Сторони узгодили графік погашення боргу.
До судового засідання учасники справи. належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, не з`явились, позивач та позивач подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, мирову угоду просили суд затвердити, зазначили, що наслідки визнання позову їм відомі.
Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Підстав передбачених ст.223 ЦПК України для відкладено справи, - судом не встановлено.
Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Враховуючи, що учасники справи належним чином повідомлені про дату, час і місце даного судового засідання, подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає можливим провести розгляд справи за їх відсутності.
Розглянувши мирову угоду, суд зазначає наступне:
Відповідно до ст.49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу, сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу. Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.
Згідно з ч.1 ст.207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.
Укладення мирової угоди, як способу реалізації процесуальних прав, є правом сторони, яке, в свою чергу згідно процесуального Закону неможливо реалізувати якщо такі дії суперечать законодавству або це призводить до порушення чиїх - небудь прав і охоронюваних законом інтересів.
За своєю правовою природою мирова угода - це договір, який укладається сторонами з метою припинення спору, на умовах погоджених сторонами та є завершенням судового провадження, свідчить про врегулювання судового спору між сторонами.
Затверджена судом мирова угода за своєю правовою природою є правочином, який за загальними принципами цивільного законодавства, має бути виконаний за правилами статей 509, 525, 526 ЦК України.
Визнанням мирової угоди суд засвідчує відповідність умов цієї угоди вимогам закону та дотримання балансу законних прав та інтересів сторін, дотримання вимог (принципу) справедливості судового рішення у спосіб визначений в умовах мирової угоди.
При визнанні мирової угоди цивільний процесуальний закон покладає на суд обов`язок перевірити чи не суперечать умови мирової угоди закону, чи не порушують такі умови права, свободи та інтереси інших осіб, чи не суперечать дії законного представника однієї із сторін мирової угоди інтересам особи, яку він представляє, чи мають представники сторін відповідні повноваження на укладення мирової угоди та роз`яснити сторонам наслідки визнання мирової угоди.
Згідно з положеннями п.1 ч.5 ст.207 ЦПК України якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, є невиконуваними, суд постановляє ухвалу про відмову у визнанні мирової угоди і продовжує судовий розгляд.
Таким чином, виходячи із змісту ст.207 ЦПК України укладена в цивільному процесі мирова угода породжує права та обов`язки для осіб не тільки процесуальні, а й матеріальні. Тому мирова угода має матеріальний зміст, укладається і затверджується судом у відповідності до вимог не лише цивільного процесуального права, а й з урахуванням цивільного права.
Отже, як вбачається з даної норми цивільного процесуального законодавства обов`язковою умовою затвердження мирової угоди між сторонами, в тому числі, з виходом за межі предмету спору, є та умова, що вказана мирова угода не повинна порушувати прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.02.2021 у справі № 310/1834/19.
Дослідивши зміст поданої сторонами на затвердження суду мирової угоди від 26.03.2024, судом встановлено, що її умови стосуються виключно прав та обов`язків сторін, відповідають фактичним обставинам справи, а також не порушують прав та охоронюваних законом інтересів інших осіб.
Положеннями ч.4 ст.207 ЦПК України визначено, що укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.
Згідно зі ст.208 ЦПК України виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і в строки, передбачені цією угодою. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України Про виконавче провадження. У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.
Згідно з п.5 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.
Зі змісту мирової угоди вбачається, що сторони у справі врегулювали спір домовившись про умови затвердження мирової угоди. Мирова угода стосується лише заявлених позовних вимог, її умови не суперечать закону, не порушують прав, свобод чи інтересів інших осіб, а тому мирова угода, досягнута сторонами, підлягає затвердженню.
Суд роз`яснює сторонам, що відповідно положень ч.2 ст.256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі, повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Керуючись ст.ст. 207, 255, 260 ЦПК України, суд, -
Мирову угоду, укладену 26.03.2024 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у цивільній справі за позовом про стягнення боргу за договором позики від 24.12.2020 в сумі 109 680 грн., - затвердити.
Відповідач визнає борг за договором позики від 24.12.2020 в сумі 109 680 грн., який зобов`язується сплатити позивачу рівними частинами, враховуючи офіційний курс станом на 01.03.2024р., що становить 39,2298 грн. за 1 долар США, за графіком: з березня 2024 по лютий 2025 по 9 807, 25 грн. (250 доларів США) щомісячно.
Позивач відмовляється від позовної вимоги про стягнення з відповідача на свою користь моральної шкоди в сумі 10 000 грн.
Наслідки закриття провадження у справі у зв`язку з укладенням мирової угоди сторонам зрозумілі.
Наслідки невиконання затвердженої судом мирової угоди відповідачу зрозумілі.
Провадженні у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та відшкодування моральної шкоди, - закрити.
Ухвала відповідно до положень Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання до 27.03.2027 року.

Стягувач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

Боржник: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ).

Мирова угода набирає чинності з моменту її затвердження судом і діє до повного виконання зобов`язань, передбачених цією мировою угодою.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя Н.В.Єфіменко