Справа № 216/3570/21
Провадження № 2-п/216/7/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого - судді Онопченка Ю.В.,

за участю: секретаря судового засідання Авшаряна С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 вересня 2023 року в цивільній справі № 216/3570/21 за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

16 жовтня 2023 року відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 вересня 2023 року в цивільній справі № 216/3570/21 за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заява мотивована тим, що відповідачне отримував копію позовної заяви з додатками, а також судових повісток, ухвал, рішень суду, а тому не з`являвся до суду з поважних причин. Судові повістки та повідомлення про слухання справи не надходили до відповідача та не були вручені останньому. Про існування заборгованості відповідачу стало відомо після надходження за його адресою проживання копії заочного рішення від 13.09.2023. Крім того, відповідач не погоджується з розрахунком позивача, згідно якого заборгованість станом на 22.12.2020 складає 360431,90 грн. Договір підписаний сторонами не містить строку повернення кредиту, а тому просив суд скасувати заочне рішення суду.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, судові повістки направлені за адресою місця проживання не отримує, про час, день та місце слухання справи повідомлявся у додатку «Viber», та SMS-повідомленнями.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Статтею 284 ЦПК України, передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Письмовими матеріалами справи встановлено, що заочним рішенням від 25.10.2022, задоволено позовну заяву акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , стягнено з останнього заборгованість за договором про надання банківських послуг monobank від 20.11.2017, яка складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 134113,15 грн, заборгованості за пенею та комісією 98846,40 грн, а всього 232959,55 грн, та стягнено судовий збір в сумі 3494,39 грн.

Ухвалою суду від 28.02.2023, за заявою ОСОБА_1 скасовано рішення суду від 25.10.2022, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідач повідомлявся про час, день та місце слухання справи призначеної на 13.09.2023 повідомленням у додатку «Viber». Крім того, з часу скасування заочного рішення від 25.10.2022, відповідач мав вдосталь часу ознайомитися з матеріалами справи, та надати до суду відзив на позов, однак до суду на виклики не з`являвся, своїм правом не скористався, а тому твердження відповідача щодо неналежного його сповіщення судом до уваги не приймаються.

З цього приводу, суд також зазначає, що у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання («Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» № 11681/85).

Повторно, заочним рішенням суду від 13 вересня 2023 року, задоволено позовну заяву акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , та стягнено з останнього заборгованість за договором про надання банківських послуг monobank від 20.11.2017, яка складається із загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 134113,15 грн, заборгованості за пенею та комісією 98846,40 грн, а всього 232959,55 грн, а також стягнено судовий збір в сумі 3494,39 грн.

Стосовно посилань відповідача на заперечення проти задоволених рішенням суду вимог позивача, то на думку суду відповідачем не наведено в його заяві будь-яких посилань на докази, якими він обґрунтовує свої заперечення проти вимог акціонерного товариства «Універсал Банк». По суті відповідачем не представлено відповідні твердження, які можуть бути підставою для перегляду оскаржуваного заочного рішення суду та можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи.

При постановленні заочного рішення, судом в повному обсязі досліджено та оцінено докази у справі відповідно до вимог статей 77-80 ЦПК України.

Таким чином, суд приходить до висновку, що доводи, викладені відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення, зводяться лише до незгоди з ухваленим рішенням суду, та розцінюється судом як намагання ухилитись від виконання судового рішення, що набрало законної сили.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов`язки цивільного характеру.

Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики Європейського суду з прав людини, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також статті 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними. В даній ситуації суд виходить з того, що судом не встановлено підстав для перегляду заочного рішення, а тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.258-260, 280-288 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 вересня 2023 року в цивільній справі № 216/3570/21 за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення цієї ухвали.

Суддя Ю.В. Онопченко