Справа № 274/6150/24 Провадження № 2/0274/1518/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
28.10.24 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якої є ОСОБА_2 ,
до1) Бердичівської міської ради Житомирської області, представником якої є ОСОБА_3 , 2) Семенівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, представником якої є ОСОБА_4 ,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору:ОСОБА_5 ,
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернувся з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що їй нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері у зв`язку з пропуском строку, встановленого законодавством України для прийняття спадщини, цей строк вона пропустила з поважних причин, оскільки постійно проживає у Німеччині, де працює, її графік роботи перешкоджав можливості з`явитися до м. Бердичева Житомирської області для прийняття та оформлення спадщини, а взяти відпустку за 2023 р. вона не могла, так як вже її використала до дня смерті матері.
Бердичівська міська рада Житомирської області своєї позиції щодо предмета спору у порядку визначеному нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомила, проте від неї надійшла заява про розгляду справи за відсутності представника, у якій також вказано, що щодо задоволення позову вона не заперечує.
Семенівська сільська рада Бердичівського району Житомирської області позов визнала.
ОСОБА_5 своєї позиції щодо предмета спору у порядку визначеному нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомив.
Судом з`ясовано, що ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Бердичеві Житомирської області (актовий запис № 893 від 05.07.2023 р.), що підтверджується свідоцтвом від 05.07.2023 р. про смерть (а. с. 15).
Відповідно до заповіту від 29.01.2015 р. ОСОБА_6 все її рухоме і нерухоме майно, де б воно не було та з чого б воно не складалася і взагалі все те, що на день її смерті буде налаяти їй за законом, заповіла дочці ОСОБА_1 , та сину ОСОБА_5 , в рівних частках (а. с. 26, 29).
Таким чином, зважаючи на зміст статей 1216 1218, 1222 та 1223 Цивільного кодексу України, ОСОБА_1 та ОСОБА_5 є спадкоємцями ОСОБА_6 за заповітом.
Згідно з частиною третьою статті 1268, частиною першою та другої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_6 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви та постанови від 19.07.2024 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Манелюка М.І. (а. с. 31).
Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до абзаців першого та другого пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Згідно з частиною першою статті 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 , і лише за їх відсутності територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
У постанові від 19.07.2024 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Манелюка М.І. зазначено, що, зокрема, за матеріалами спадкової справи № 67/2024 до майна ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка до дня смерті постійно проживала у м. Бердичеві Житомирської області, інший спадкоємець ОСОБА_6 ОСОБА_5 , шестимісячний термін для прийняття спадщини пропустив, на спадщину як за законом, так за заповітом не претендує і не заперечує, щоб спадщину отримала ОСОБА_1 , інших спадкоємців за законом та за заповітом немає(а. с. 31).
Таким чином Бердичівська міська рада Житомирської області є належним відповідачем у справі, оскільки місцем відкриття спадщини ОСОБА_6 є м. Бердичів Житомирської області, а інші спадкоємці, які прийняли спадщину ОСОБА_6 , відсутні.
При цьому Семенівська сільська рада Бердичівського району Житомирської області не є належним відповідачем у справі.
Пред`явлення позову до не належного відповідача є самостійною та достатньою підставою для відмови у задоволенні такого позову, тому Суд відмовляє у задоволення позову ОСОБА_1 до Семенівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що постійно проживає у Німеччині, де працює, її графік роботи перешкоджав можливості з`явитися до м. Бердичева Житомирської області для прийняття та оформлення спадщини, а взяти відпустку за 2023 р. вона не могла, так як вже її використала до дня смерті матері.
Ці обставини підтверджуються відміткою у паспорті для виїзду за кордон ОСОБА_1 про постійне проживання у Німеччині, офіційним свідоцтвом від 15.05.2023 р. про реєстрацію за місцем проживання з метою постановки на реєстраційний облік, листом від 15.07.2024 р. APB Gmbh (а. с. 11 13, 27 28, 30), та, на думку Суду, були об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для ОСОБА_1 на вчинення дій з подання заяви у м. Бердичеві Житомирської області про прийняття спадщини у шестимісячний строк після смерті матері ОСОБА_6 .
З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до Бердичівської міської ради Житомирської області підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут