Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

при секретарі судового засідання Боті О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Студеняк Оксана Станіславівна, до Ужгородської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник адвокат Студеняк Оксана Станіславівна, звернулася до суду з позовом до Ужгородської міської ради, в якому просить визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка проживає в АДРЕСА_1 додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті померлого ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_2 від 15 листопада 2023 року), який починається з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування заявленого посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2 . У травні 2024 року до позивачки в телефонному режимі звернулася працівник бухгалтерії в/ч НОМЕР_3 і повідомила, що на депонованому рахунку військової частини наявні кошти, нараховані, але невиплачені ОСОБА_2 27.06.2024 позивачка, маючи намір прийняти спадщину, звернулася до нотаріуса, однак їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Спадкова справа не заведена, інформації щодо посвідчених заповітів немає. Стверджує, що необізнаність спадкоємця про існування спадкового майна є поважною причиною пропуску строку.

В судове засідання позивачка не з`явилася, 02.09.2024 від її представника надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, 09.10.2024 від представника за довіреністю ОСОБА_3 надійшло клопотання про розгляд справи за їх відсутності на підставі наявних у суду матеріалів та постановити рішення відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько ОСОБА_1 ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_4 від 15 листопада 2023 року).

У травні місяці 2024 року до ОСОБА_1 звернулася (в телефонному режимі) працівник бухгалтерії військової частини НОМЕР_3 Міністерства оборони України і повідомила про те, що на депонованому рахунку військової частини НОМЕР_3 наявний залишок коштів нарахованих, але не виплачених штаб-сержанту ОСОБА_2 у зв?язку із його смертю.

Наявність нарахованих, але не виплачених штаб-сержанту ОСОБА_2 у зв?язку із його смертю, грошових коштів підтверджується листом тво командира в/ч НОМЕР_3 головним бухгалтером в/ч НОМЕР_3 , адресованим адвокату Студеняк О.С.

27 червня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Апай С.В. з питанням прийняття спадщини після смерті батька. Проте, нотаріус повідомила, що встановлений законодавством строк на прийняття спадщини нею пропущено, і відповідно, рекомендувала звернутися для поновлення зазначеного строку до суду (повідомлення за №57/01-16 від 27.06.2024).

Згідно з Витягом із Спадкового реєстру (спадкової справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №77483244 від 27.06.2024 вбачається, що інформація відносно спадкодавця ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня, тобто спадкова справа не заведена.

Відповідно до Витягу із Спадкового реєстру (заповіти / спадкові договори) №77483240 від 27.06.2024 вбачається, що інформація щодо посвідчених заповітів спадкодавця ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня.

За приписами ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу вимог ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно зі ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За приписами ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Як слідує зі змісту положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В абз. 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців: 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом враховується, що з огляду на встановлені обставини справи, спадкоємиця за законом - позивачка пропустила встановлений законом 6-місячний строк для прийняття спадщини після смерті батька з поважних причин, а відтак позовна вимога про встановлення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її батька, терміном у три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили є обґрунтованою та підлягає задоволенню судом.

Керуючись ст.ст. 3, 12, 13, 81, 141, 206, 259, 263-265, 354-358 ЦПК України, суд

ухвалив:

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть Серії НОМЕР_4 від 15 листопада 2023 року), який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов