П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2024 року м. Київ

Справа №363/3173/23

Апеляційне провадження №22-ц/824/11824/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В. суддів: Мережко М.В., Поліщук Н.В. за участю секретаря Федорчук Я.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області, постановлену під головуванням судді Шубочкіної Т.В. 10 квітня 2024 року в м. Вишгорож, за скаргою ОСОБА_2 на дії приватних виконавців виконавчого округу міста Києва, заінтересовані особи: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Лисенко Сергій Олексійович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Хоменко Вадим Валерійович, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Державне підприємство «Сетам»,

В С Т А Н О В И В

У червні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду із вищезазначеною скаргою в якій просив:

-визнати протиправною оцінку майна відповідно до висновків про вартість майна від 07.02.2020 року, зроблених ТОВ «Оціночка компанія ВВК» щодо земельної ділянки та садового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнати дії приватних виконавців виконавчого округу міста Києва Лисенка Сергія Олексійовича та ОСОБА_5 протиправними щодо процедури оцінки обскта нерухомості та проведення електронного аукціону в межах виконавчого провадження № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3, НОМЕР_4.

В обґрунтування своїх вимог зазначав, що він є боржником у зведеному виконавчому провадженні, до складу якого входять виконавче провадження № НОМЕР_1 щодо примусового виконання виконавчого листа Вишгородського районного суду Київської області № 363/2630/18 від 18 листопада 2019 року про стягнення з нього на користь ОСОБА_3 грошових коштів в розмірі 721431,77 грн та виконавчі провадження НОМЕР_2, № НОМЕР_3, № НОМЕР_4 щодо примусового виконання виконавчого листа Вишгородського районного суду Київської області № 756/6373/18 від 10 грудня 2019 року, про стягнення з нього на користь ОСОБА_3 боргу в загальному розмірі 395873,26 грн.

14 квітня 2020 року ПВ ВО м. Києва ОСОБА_5 складено акт № НОМЕР_1 за результатами проведених 10 березня 2020 року електронних торгів земельної ділянки з кадастровим номером :07:271:0609 з об'єктами незавершеного будівництва. Згідно даного акту переможцем торгів числиться ОСОБА_1 , ціна продажу земельної ділянки - 199200,00 грн.

06 травня 2020 року ПВ ВО м. Києва ОСОБА_6 складено акт № НОМЕР_1 за результатами проведених 22.04.2020 електронних торгів земельної ділянки з кадастровим номером :07:271:0264. Згідно даного акту переможцем торгів числиться ОСОБА_1 , ціна продажу земельної ділянки - 49000,00 грн.

Вважає, що мало місце порушення його прав і законних інтересів, як боржника. Так, приватним виконавцем в передбачені законодавством строки його не ознайомлено із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, не було проведено належним чином оцінку нерухомого майна, оскільки не було враховано усіх об`єктів нерухомості, що розміщені на земельних ділянках, що мало за собою суттєве заниження вартості належного боржнику на праві приватної власності нерухомого майна. Крім того, ним проведено оцінку вартості земельних ділянок з кадастровим номером :07:271:0609 з об`єктами незавершеного будівництва та :07:271:0264, вартість яких на момент їх первісного оцінювання в 2020 році значно відрізняється.

Вищезазначені дії свідчать про штучне відсторонення його, як боржника, від процедури підготовки та проведення електронних торгів, що призвело до звуження його прав та законних інтересів, як боржника, у виконавчому провадженні, порушення правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, що полягає в продажі майна. Крім того, відсутні обставини, які б свідчили про наявність істотних перешкод чи труднощів для належного виконання приватним виконавцем вимог законодавства України при здійсненні ним виконавчих дій.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10 квітня 2024 року скаргу ОСОБА_2 на дії приватних виконавців виконавчого округу міста Києва, заінтересовані особи: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Лисенко Сергій Олексійович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Хоменко Вадим Валерійович, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Державне підприємство «Сетам» - задоволено частково.

Визнано протиправною оцінку майна відповідно до висновків про вартість майна від 07.02.2020 року, зроблених ТОВ «Оціночка компанія ВВК» щодо земельної ділянки та садового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнано дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лисенка Сергія Олексійовича протиправними щодо процедури оцінки об`єкта нерухомості та проведення електронного аукціону в межах виконавчого провадження № НОМЕР_1, НОМЕР_2, № НОМЕР_3, НОМЕР_4.

В задоволенні інших вимог відмовлено за необгрунтованістю.

Ухвала суду мотивована тим, що суду було надано достатньо належних та допустимих доказів того, що допущені порушення призвели до порушення цивільних прав і законних інтересів боржника у виконавчому провадженні, а томусуд вважав, що вимоги скарги підлягають частковому задоволенню.

У задоволені вимог щодо визнання дій приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Хоменка Вадима Валерійовича протиправними щодо процедури оцінки об`єкта нерухомості в межах виконавчого провадження № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4 суд вважав за необхідне відмовити, оскільки він не має до них відношення.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у відповідності до ст. 452 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з відсутності документально підтверджених судових витрат, які підлягають розподілу.

Не погодилась із зазначеним судовим рішенням ОСОБА_1 , нею подано апеляційну скаргу, в якій вона вказує на те, що ухвала суду є незаконною та необгрунтованою, тобто такою, що ухвалена на підставі неповно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Зазначає, що ОСОБА_2 не було дотримано процесуального строку на оскарженні дії приватного виконавця. Так, скаржнику достовірно було відомо про факт відкриття виконавчих проваджень, накладення арештів на банківські рахунки, а також про порядок примусового виконання рішень, передбачений Законом України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року№2831/5. Скаржнику належним чином та на адресу, зазначену у виконавчому документі було надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна. А отже, враховуючи положення ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» скаржник ознайомлений з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна з моменту направлення повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна, що відбулося ще 11 лютого 2020 року.

Крім того, сам скаржник в абз. 9 стор. 15 скарги зазначає, що він ознайомився з висновком про вартість об`єкта оцінки лише 10 червня 2020 року на особистому прийомі приватного виконавця Лисенка С.О.

Посилання скаржника на постанову Київського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року у справі № 363/2300/20, як на підставу для поновлення пропущеного строку, де скаржнику (за його словами) констатовано невірний спосіб захисту, не відповідає дійсності.

Оскільки у вказаній постанові Київський апеляційний суд звернув увагу позивача на той факт, що свого часу у останнього була можливість оскаржити результати оцінки у порядку, що передбаченому ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», та що матеріали справи не містять результатів такого оскарження. Вказана постанова не містить висновків щодо обрання позивачем невірного способу захисту. Надалі, постановою Верховного Суду від 07 грудня 2023 року у справі №363/2300/20 мотивувальну частину постанови Київського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року у справі № 363/2300/20 змінено. У позові відмовлено з підстав пред`явлення позовних вимог до неналежного складу відповідачів.

Враховуючи викладене, у скаржника відсутня поважна причина для поновлення пропущеного строку (більш ніж на 3 роки) на подання скарги на дії (бездіяльність) приватного виконавця. Тому вважає, що у суду першої інстанції були відсутні підстави для розгляду скарги по суті.

ОСОБА_1 також вказує на те, що скаржником було обрано неефективний спосіб захисту, оскільки предметом розгляду справи за скаргою скаржника є дії приватного виконавця, пов'язані з реалізацією арештованого майна боржника в примусовому порядку, яке на момент подання скарги вже було передано новому власнику в межах процедури продажу майна на прилюдних торгах, а тому до таких правовідносин слід застосовувати загальні положення про захист цивільних прав.

Такий правовий висновок узгоджується з постановами Великої Палати Верховної Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18, від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 та від 04 липня 2018 року у справі № 1421/5229/12-ц.

Зважаючи на викладене, скарга на дії приватних виконавців підлягає залишенню без задоволення з мотивів необхідності застосовування загальних положень про захист цивільних прав шляхом пред`явлення позову.

Також ОСОБА_1 вказує на необгрунтованість оскаржуваної ухвали, оскільки суд першої інстанції не надав належним чином оцінки доказам, що містяться у матеріалах справи, а тому дійшов помилкового висновку про те, що скаржника не було належним чином повідомлено про результати оцінки арештованого майна. В мотивувальній частині оскаржуваної ухвали відсутні мотиви, з яких суд дійшов висновку про визнання дій приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лисенка Сергія Олексійовича протиправними щодо проведення електронного аукціону в межах виконавчого провадження № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3, НОМЕР_4. За таких обставин оскаржувана ухвала не відповідає вимогам ст. 263 ЦПК України.

Таким чином, задовольняючи скаргу ОСОБА_2 на дії приватного виконавця, суд першої інстанції не дослідив зібрані у справі докази та не надав їм відповідної оцінки, не звернув уваги на доводи ОСОБА_1 щодо безпідставного пропуску скаржником строку звернення до суду зі скаргою, а також щодо дотримання приватним виконавцем вимог Закону України «Про виконавче провадження» та ЦПК України під час вчинення виконавчих дій, підстав їх відхилення не обґрунтував. А отже не забезпечив дотримання принципів змагальності, рівності в судочинстві.

На підставі викладеного, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким скаргу ОСОБА_2 на дії приватного виконавця залишити без розгляду.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 вказує на те, що апелянтом не було доведено підстав для скасування оскаржуваної ухвали, а саме неправильного застосування норм процесуального права при вирішенні справи по суті. Оскаржувана ухвала є законною та обгрунтованою, а тому просить залишити її без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення.

В судовому засіданні 04 липня 2024 року ОСОБА_1 підтримала апеляційну скаргу з підстав викладених у ній та надала свої пояснення.

ОСОБА_2 заперечував щодо задоволення апеляційної скарги та надав свої пояснення.

Після оголошення перерви в судовому засіданні, учасники справи в судове засіданні апеляційного суду не з`явились. Про час та місце розгляду справи сторони повідомлялись належним чином, шляхом направлення судових повідомлень на електронні адреси та засобами поштового зв`язку, причини своєї неявки суду не повідомили.

Від приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Хоменка В.А. надійшло клопотання про розгляд справи призначеної на 12 вересня 2024 року о 17.00 год. за його відсутності

Від ОСОБА_2 на електронну адресу 12 вересня 2024 року о 17:45 год надійшло клопотання про перенесення судового засідання, яке було зареєстроване судом апеляційної інстанції 13 вересня 2024 року. Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_2 прибув у приміщення Київського апеляційного суду 12 вересня 2024 року на судове зсідання, яке мало відбутись о 17.00 год, однак останньому було повідомлено, що наразі здійснюється розгляд справи призначених на 15.00 год. Колегія суддів вважає зазначені представником обставини такими, що не є поважними причинами та враховуючи, що неявка сторін не перешкоджає розгляду справи, прийшла до висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін.

В силу ч.ч.4,5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів виходить з такого.

Судом встановлено, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лисенка С.О. знаходиться зведене виконавче провадження № 60922768, до складу якого входять:

виконавче провадження № НОМЕР_1 щодо примусового виконання виконавчого листа Вишгородського районного суду Київської області № 363/2630/18 від 18 листопада 2019 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 боргу у розмірі 721431,77 грн;

виконавче провадження № НОМЕР_2 щодо примусового виконання виконавчого листа Вишгородського районного суду Київської області № 756/6373/18 від 10 грудня 2019 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 боргу у розмірі 219637,93 грн;

виконавче провадження № НОМЕР_3 щодо примусового виконання виконавчого листа Вишгородського районного суду Київської області № 756/6373/18 від 10 грудня 2019 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 боргу у розмірі 4268,45 грн;

виконавче провадження № НОМЕР_4 щодо примусового виконання виконавчого листа Вишгородського районного суду Київської області № 756/6373/18 від 10 грудня 2019 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 боргу у розмірі 171 966,88 грн.

Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 199272538 від 06 лютого 2020 року ОСОБА_2 на праві власності належали земельна ділянка, кадастровий номер :07:271:0264 площею 0,12 га, цільове призначення для індивідуального садівництва, що розташована за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, селищна рада Димерська, та земельна ділянка кадастровий номер :07:271:0609 площею 0,12 га цільове призначення для колективного садівництва, що розташована за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, селищна рада Димерська, садівницьке товариство «ГО «Травневий Гай».

04 лютого 2020 року приватним виконавцем Лисенко С.О. винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, зокрема вказаних вище земельних ділянок, яка супровідним листом від 05лютого 2020 року направлена позивачу. Також, разом із зазначеною постановою ОСОБА_2 направлялась вимога з`явитись до виконавця до 12 лютого 2020 року та надати інформацію і пояснення за фактом невиконання вимог виконавчого документа, а також, повідомити про заходи, що вживаються з метою його виконання; надати достовірні відомості про доходи та місце роботи.

06 лютого 2020 року представник стягувача ОСОБА_3 та стягувач ОСОБА_4 подали приватному виконавцю заяви про те, що між стягувачами та боржником не досягнуто згоди щодо визначення вартості описаного та арештованого нерухомого майна.

Постановою приватного виконавця Лисенко С.О. від 06 лютого 2020 року для участі у вказаному зведеному виконавчому провадженні призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Оціночна компанія ВВК», яку зобов`язано надати висновок про вартість земельних ділянок кадастровий номер :07:271:0264 та кадастровий номер :07:271:0609.

Із матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Оціночна компанія ВВК» 07 лютого 2020 року складено звіт про експертно-грошову оцінку, згідно якого ринкова вартість земельної ділянки кадастровий номер :07:271:0264 становить 70000,00 грн, а земельної ділянки кадастровий номер :07:271:0609 на якій знаходяться два об'єкти незавершеного будівництва становить 120000,00 грн.

Листом від 10 лютого 2020 року приватний виконавець Лисенко С.О. повідомив стягувачів та боржника ОСОБА_2 про результати визначення ТОВ «Оціночна компанія ВВК» вартості чи оцінки майна.

12 лютого 2020 року приватний виконавець Лисенко С.О. направив до ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію арештованого майна боржника ОСОБА_2 ..

Як вбачається з протоколу проведення електронних торгів № 471576 від 10 березня 2020 року проведені електронні торги з реалізації земельної ділянки кадастровий номер :07:271:0609 на якій знаходяться два об'єкти незавершеного будівництва (лот № 408208), переможцем електронних торгів стала ОСОБА_1 .

Як вбачається з протоколу проведення електронних торгів № 476332 від 22 квітня 2020 року з реалізації земельної ділянки кадастровий номер :07:271:0264 (лот № 415052), переможцем електронних торгів стала ОСОБА_1

09 квітня 2020 року приватним виконавцем Лисенко С.О., у зв'язку з зупиненням діяльності відповідно до наказу Міністерства юстиції України, виконавчі провадження № НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4 передані до приватного виконавця Хоменко В.В., останнім прийняті зазначені виконавчі провадження, про що винесено відповідні постанови.

14 квітня 2020 року приватним виконавцем Хоменко В.В. складено акт № НОМЕР_1 про проведені електронні торги, з якого вбачається, що ОСОБА_1 сплатила суму коштів за придбане майно в розмірі 199200,00 грн, включаючи гарантійний внесок 6000,00 грн, а прилюдні торги відбулися з дотриманням вимог Закону України «Про виконавче провадження».

27 квітня 2020 року приватним виконавцем Хоменко В.В. у зв`язку з поновленням діяльності відповідно до наказу Міністерства юстиції України, виконавчі провадження № НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4 передані до приватного виконавця Лисенка С.О., які останнім прийняті 05 травня 2020 року, про що винесені відповідні постанови.

06 травня 2020 року приватним виконавцем Лисенко С.О. складено акт № НОМЕР_1 про проведені електронні торги, з якого вбачається, що ОСОБА_1 сплатила суму коштів за придбане майно в розмірі 49000,00 грн, включаючи гарантійний внесок 2450,00 грн, а прилюдні торги відбулися з дотриманням вимог Закону України «Про виконавче провадження».

У червні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом про визнання електронних торгів недійсними, скасування протоколу про проведення зазначених електронних торгів та актів державних виконавців.

Рішенням Вишгородського райсуду Київської області від 18 лютого 2022 року у справі №363/2300/20, залишеним без зміни постановою Київського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року у задоволенні позову було відмовлено. Рішення судів мотивовані тим, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Разом з тим, жодних належних, допустимих та достатніх доказів, на підтвердження того, що стороною позивача оскаржувалися дії чи бездіяльність державного виконавця під час здійснення підготовчих дій з метою проведення електронних торгів з реалізації майна позивача в рамках виконавчого провадження, і такі його дії чи бездіяльність в передбаченому процесуальним законом порядку (стаття 447 ЦПК України, стаття 287 КАС України) визнавалися незаконними, тобто такими, що порушують права чи свободи позивача, суду не представлено.

Постановою Верховного Суду від 07 грудня 2023 року зазначені рішення змінені в мотивувальних частинах. Верховний Суд вказав на те, що суди мали б відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав їх пред'явлення за неналежного складу відповідачів.

У червні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції із скаргою на дії приватних виконавців, в якій просив:

-визнати протиправною оцінку майна відповідно до висновків про вартість майна від 07 лютого 2020 року, зроблених ТОВ «Оціночка компанія ВВК» щодо земельної ділянки та садового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнати дії приватних виконавців виконавчого округу міста Києва Лисенка Сергія Олексійовича та ОСОБА_5 протиправними щодо процедури оцінки об`єкта нерухомості та проведення електронного аукціону в межах виконавчого провадження № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, № НОМЕР_3, НОМЕР_4.

До заяви ОСОБА_2 долучено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання скарги, яке мотивовано тим, що процесуальний строк є пропущений з поважних причин, об'єктивно незалежних від нього. ОСОБА_2 вказував на те, що він звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із позовною заявою про визнання недійсними електронних торгів. Постановою Київського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року у справі №363/2300/20 зокрема, було констатовано про невірно обраний спосіб захисту. Вказану постанову Київського апеляційного суду було отримано 25 травня 2023 року в приміщенні Вишгородського районного суду Київської області, про що міститься відмітка про отримання постанови в матеріалах справи. Тобто, з цього саме моменту скаржник остаточно дізнався , що його право було порушено. У зв`язку з викладеним, просив суд клопотання задовольнити та поновити йому строк на звернення до суду першої інстанції зі скаргою на дії приватних виконавців виконавчого округу міста Києва.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16 червня 2023 року клопотання про поновлення строку задоволено. Поновлено скаржнику ОСОБА_2 строк для подання скарги на дії приватних виконавців.

В силу ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Положеннями ст. 449 ЦПК України встановлено, що скаргу може бути подано до суду: а) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи; б) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до частин 1,2 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Зокрема, виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

У ч. 5 ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом десяти робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів. Рішення виконавця про відкладення проведення виконавчих дій може бути оскаржене протягом трьох робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

У постанові Верховного Суду від 18 листопада 2020 року у справі № 466/948/19 вказано, що строки на подання скарги є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно зі скаргою або викладається у скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця або іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи. Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга суддею одноособово залишається без розгляду при її прийнятті та повертається заявникові. При цьому заявникові може бути роз`яснено право на повторне звернення до суду на загальних підставах. З`ясування обставин дотримання заявником процесуального строку на звернення до суду зі скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, наявності клопотання про поновлення зазначеного строку та поважних причин для його поновлення має першочергове значення, оскільки правовим наслідком недотримання встановленого законом строку звернення із скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, відсутності клопотання про поновлення зазначеного строку та поважності причин для його поновлення, є залишення скарги без розгляду та повернення її заявникові.

У постанові Верховного Суду від 16 червня 2021 року у справі № 361/1335/20 зазначено, що судам необхідно враховувати, що в тому разі, коли законом встановлено спеціальний порядок обчислення строків звернення заявника зі скаргою до суду, їх перебіг має визначатися за цими нормами, а не за загальними правилами. Скарга (заява), пропущений строк на подання якої не поновлено залишається без розгляду.

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Отже, виходячи з вищевикладеного, з`ясування обставин дотримання процесуального строку на звернення до суду зі скаргою на дії виконавця має першочергове значення, оскільки правовим наслідком недотримання встановленого законом строку звернення із скаргою на дії чи бездіяльність державного/приватного виконавця, відсутності клопотання про поновлення зазначеного строку та поважності причин для його поновлення, є залишення скарги без розгляду.

З наведених обставин справи вбачається, що боржник оскаржує дії приватних виконавців пов`язані з проведенням оцінки об`єкта нерухомого майна та проведенням електронного аукціону в межах виконавчого провадження. В поданій ним скарзі, останній просив визнати протиправною оцінку майна відповідно до висновків про вартість майна від 07 лютого 2020 року та визнати дії приватних виконавців виконавчого округу міста Києва Лисенка Сергія Олексійовича та ОСОБА_5 протиправними щодо процедури оцінки об`єкта нерухомості та проведення електронного аукціону.

Як на підставу для поновлення пропущеного строку на звернувся до суду із скаргою на дії приватного виконавця Шаповалов А.М. вказував на те, що він звертався до Вишгородського районного суду Київської області із позовною заявою про визнання недійсними електронних торгів. Постановою Київського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року у справі №363/2300/20, зокрема, було констатовано про невірно обраний спосіб захисту. Вказану постанову Київського апеляційного суду було отримано 25 травня 2023 року в приміщенні Вишгородського районного суду Київської області, про що міститься відмітка про отримання постанови в матеріалах справи. Тобто, з цього саме моменту скаржник остаточно дізнався, що його право було порушено.

Разом з цим, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 ознайомився з висновком про вартість об`єкта оцінки 10 червня 2020 року на особистому прийомі у приватного виконавця Лисенка С.О., про що зазначено ним особисті у скарзі на дії приватних виконавців. Також з матеріалів справи вбачається, що у червні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом про визнання електронних торгів недійсними, що також свідчить про обізнаність останнього з висновком про вартість об`єкта оцінки від 07 лютого 2020 року в червні 2020 року. Таким чином, скаржник в червні 2020 року дізнався про порушення його прав, і свобод.

За таких обставин, звернення скаржника із скаргою на дії приватних виконавців у червні 2023 року, є вчиненим поза межами визначеного чинним законодавством десятиденного строку на оскарження.

Посилання скаржника на те, що він звертався до Вишгородського районного суду Київської області із позовною заявою про визнання недійсними електронних торгів. Постановою Київського апеляційного суду від 05 квітня 2023 року у справі №363/2300/20, зокрема, було констатовано про невірно обраний спосіб захисту. Вказану постанову Київського апеляційного суду було отримано 25 травня 2023 року в приміщенні Вишгородського районного суду Київської області, про що міститься відмітка про отримання постанови в матеріалах справи. Тобто, з цього саме моменту скаржник остаточно дізнався, що його право було порушено. Проте вказані твердження не можна визнати обгрунтованими, оскільки вказані підстави були зазначені і в рішенні Вишгородського районного суду Київської області від 18 лютого 2022 року. Суд апеляційної інстанції також вважає, що ОСОБА_2 скористався своїми правами на власний розсуд та обрав спосіб захисту своїх порушених прав шляхом звернення до суду із позовними вимогами про визнання недійсними електронних торгів, а не із скаргою на дії приватних виконавців. А тому вказані підстави пропуску строку на звернення із скаргою на дії приватного виконавця не є поважними. Слід зазначити, що питання про поновлення цього строку було вирішено судом першої інстанції в ухвалі про відкриття провадження у справі. Проте вказана ухвала не оскаржується в апеляційному порядку, тому доводи щодо вирішення цього питання включено особою, яка подала апеляційну скаргу на ухвалу суду по суті розгляду скарги, що відповідає положенням ч.2 ст. 353 ЦПК України.

Як вказав Верховний Суд з`ясування обставин дотримання заявником процесуального строку на звернення до суду зі скаргою на дії чи бездіяльність державного/приватного виконавця має першочергове значення.

Враховуючи встановлені обставини відсутності поважних причин на звернення боржника ОСОБА_2 до суду зі скаргою, суд апеляційної інстанції не розглядає доводи апеляційної скарги по суті скарги на дії приватних виконавців, оскільки порушення строків звернення до суду зі скаргою є підставою для залишення скарги без розгляду та, в даному випадку, аргументи скарги по суті не перевіряються.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права, у зв`язку з чим висновок суду по суті вимог скарги є передчасним, а скарга ОСОБА_2 на дії приватних виконавців виконавчого округу міста Києва Лисенка Сергія Олексійовича, та ОСОБА_5 підлягає залишенню без розгляду у зв'язку з пропуском скаржником процесуальних строків на звернення зі скаргою.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 10 квітня 2024 року - скасувати та постановити нове судове рішення.

Скаргу ОСОБА_2 на дії приватних виконавців виконавчого округу міста Києва - залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: М.В. Мережко

Н.В. Поліщук