ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/5140/24
Провадження № 2/210/1671/24
У Х В А Л А

іменем України

23 жовтня 2024 року

Суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Скотар Р.Є., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про визнання майна особистою приватною власністю, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вищевказана позовна заява 09 вересня 2024 року.

Позов заявлено з підстав, пов`язаних з сімейними правовідносинами.

Ухвалою суду від 03 жовтня 2024 року справу прийнято до розгляду, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження. Витребувано від Територіального Сервісного центру МВС України № 1243 (50069, м. Кривий Ріг, вул. Волгоградська, 11/2) інформацію щодо реєстрації у період з 07.10.2011 по 16.05.2021 права власності на транспорті засоби, в тому числі «Renault Trafic», дизельний пасажирський, 2006 року випуску, VIN: НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 .

До початку підготовчого судового засідання, 23 жовтня 2024 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Ващенко О.М. до суду надійшло клопотання про залишення позовної заяви без руху, оскільки Позивач заявив вимогу майнового характеру, але не визначив ціну позову, не підтвердив вартість майна на яку заявляє своє право/оспорює право Відповідача та не сплатив судовий збір у встановленому Законом розмірі. Крім того, додані копії документів не містять підпису Позивача, що свідчить про неналежність засвідчення копій, що необхідно виправити шляхом надання Позивачем належним чином засвідчених копій.

Під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви при підготовці справи до розгляду було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 175 ЦПК України.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою передбачена сплата судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При подачі позовної заяви, позивачем зазначено, що спір є немайновим і сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 гривень.

В позовній заяві ОСОБА_1 просить суд визнати майно, яке було придбане в період перебування в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , а саме 1/2 частку квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та автомобіль марки «Renault», модель «Trafiс», 2006 року випуску, VIN: НОМЕР_1 - особистою приватною власністю ОСОБА_1 .

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19).

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається - вартістю майна.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Таким чином, спір, який виник між сторонами, має майновий характер, а позовна заява має містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Проте, позивачем не визначено ціни позову на майно, яке він просить визнати особистою приватною власністю та відповідно не сплачено судовий збір в розмірі 1 відсотку від його ціни.

Крім того суд зазначає, що згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Долучені до позовної заяви копії письмових доказів належним чином не засвідчені відповідно до вимог Національного стандарту України. Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів Згідно з оригіналом, назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Всупереч зазначеному, позовна заява містить копії письмових доказів, які не завірені у встановленому законом порядку, а відтак позивачу слід надати суду належним чином завірені копії документів.

Згідно п. 11, 12, 13 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.175,177,185,187 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня її отримання, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. Є. Скотар