БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/4672/23 провадження № 2/361/1027/24
У Х В А Л А

«12» лютого 2024 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Бас Я.В.,

під час розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільної справи заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення частини позовних вимог без розгляду у справі № 361/4672/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Виконавчий комітет Броварської міської ради Броварського району Київської області як орган опіки та піклування, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини,

в с т а н о в и в:

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 вересня

2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (суддя Сердинський В.С.).

Ухвалою суду від 13 листопада 2023 року прийнято до розгляду у загальному провадженні цивільну справу № 361/4672/23 та призначено підготовче судове засідання (суддя Василишин В.О.).

19 січня 2024 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Шафранова О.В. подала до суду заяву, в якій просить залишити без розгляду дану позовну заяву у частині вимог про визначення місця проживання дитини з матір`ю та стягнення аліментів.

У судове засідання учасники справи не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. 19 січня 2024 року представник позивача

ОСОБА_1 адвокат Шафранова О.В. подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Неявка учасників справи не перешкоджає вирішенню процесуального питання про залишення позовної заяви у частині вимог без розгляду.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення позову (заяви) без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена.

Залишення заяви без розгляду за ініціативою позивача є процесуальним правом останнього згідно із положеннями пункту 5 частини першої статті 257 ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем заявлено вимоги про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з матір`ю. Вимога про стягнення аліментів у даній справі позивачем не заявлялася. Таким чином, заяву про залишення позову без розгляду підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 200, 257, 260, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Виконавчий комітет Броварської міської ради Броварського району Київської області як орган опіки та піклування, у частині вимог про визначення місця проживання дитини залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин