Справа № 212/9366/24
У Х В А Л А

29 жовтня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: Головуючого судді - Власенко М.Д., за участі секретаря судового засідання - Машошиної Ю.О., розглянувши відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житлокомцентр" про захист прав споживачів,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вищевказана справа.

Виходячи з вимог ст.274 ЦПК України, а також категорії та складності справи, доданих до позову доказів, судом під час відкриття провадження ухвалою від 26 вересня 2024 року вирішено питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, сторонам направлені копії ухвали про відкриття провадження та призначення її до розгляду, після чого представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду із « заявою клопотанням», в який просив про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Від представника відповідача адвоката Зарівної С.В. надійшли заперечення на клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, у яких вказано, що представником позивача ОСОБА_2 подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи, яка в середині тексту має ще заяву-клопотання № 1 з вимогами, які не відповідають заяві про ознайомлення з матеріалами справи, при цьому «заява-клопотання» не передбачена як документ у ЦПК. Позивач направляє процесуальні документи в системі ЄСІТС не у тій формі, в якій вони повинні бути та передбачені Електронним судом. Оскільки така заява, де зміст питання не відповідає підставам та вимогам, не відповідає вимогам ст.183 ЦПК, а тому по ч.4 даної статті підлягає поверненню заявнику без розгляду. Крім того, представник позивача не зазначив жодних підстав, а також дослідження яких саме матеріалів та надання яких саме пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту. Посилання на обов`язковість слухання справи з викликом сторін для викладання усної позиції, не може бути сприйняте як належний аргумент для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження або правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, оскільки будь-який спір, з огляду на дії позивача щодо його ініціювання, є значимим для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними. Враховуючи викладене, просить відмовити ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_1 в задоволенні заяви- клопотання № 1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим кодексом, у порядку, зокрема позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч.6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 ст. 274 ЦПК України визначено перелік категорій справ, спори у яких не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Так, ухвалою суду від 26 вересня 2024 року під час відкриття провадження вирішено питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, оскільки спір є малозначним в розумінні ч.6 ст.19 ЦПК України.

При цьому, в розумінні ч.4 ст.277 ЦПК України правом подання заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження наділений виключно відповідач, а відповідач в свою чергу має право ініціювати перед судом питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження оскільки, відповідно до вимог ст. 276 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч.6 ст.279 КПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З урахуванням категорії та складності спору, характеру спірних правовідносин і предмету доказування у справі, відсутності вимог майнового характеру, а також виходячи зі змісту ст.19 ЦПК України у взаємозв`язку з положеннями ч.3 ст.274 ЦПК України, виходячи зі своїх дискреційних повноважень у вирішенні вказаних питань, суд не вбачає у заяві позивача обґрунтованих підстав для розгляду справи з повідомленням (викликом) сторін, а отже заяву представника позивача слід залишити без задоволення.

Суд також звертає увагу, що в розумінні ст.43 ЦПК України, право учасників справи на особисту участь в судових засіданнях не є абсолютним та може бути обмежено у випадках, визначених законом, зокрема під час розгляду справ у порядку наказного або спрощеного провадження.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст.274, 276, 277 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Копію ухвали направити сторонам до відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано без проголошення 29 жовтня 2024 року.

Суддя: М.Д. Власенко