Провадження №: 2/755/6333/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" жовтня 2024 р. місто Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Лазоренко Н.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, - ОСОБА_3 , про зобов`язання не чинити перешкод у користуванні квартирою та відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 з вимогою: «Визнати ОСОБА_1 таким, що втратив право користування квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 »

27 червня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, - ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.

Відповідно до ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Коло питань, які вирішуються на підготовчому засіданні визначено положеннями ст. 197 ЦПК України.

Відповідно до змісту положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

19 липня 2024 року представник відповідача - адвокат Віданова О.В. подала до суду зустрічний позов від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, - ОСОБА_3 , про зобов`язання не чинити перешкод у користуванні квартирою та відшкодування моральної шкоди.

Представник відповідача - адвокат Віданова О.В. в підготовчому судовому засіданні просила прийняти зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом, оскільки заявлені вимог за зустрічним позовом стосуються права користування сторін цивільного процесу квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , тому заявлені вимоги є взаємозв`язані з первісним позовом та вплинуть на ухвалення судом остаточного рішення.

Позивач та представник позивача - адвокат Панькова З.Л. в підготовчому судовому вирішення питання щодо підстав прийняття зустрічного позову залишили на розгляд суду, висловили свою позицію щодо безпідставності та необґрунтованості пред`явлених вимог за зустрічним позовом.

Вислухавши позицію учасників цивільного процесу, вивчивши матеріали зустрічного позову, оцінивши наведені представником відповідача підстави для прийняття зустрічного позову, суд приходить до наступного.

Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. ( п.3 ч.2 ст.49 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Порядок прийняття зустрічного позову визначений у статі 193 Цивільного процесуального кодексу України, та передбачає, що підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити дійсні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Виходячи зі змісту ст. 193 ЦПК України, законодавством не передбачено прийняття зустрічного позову в частині заявлених вимог. Наслідком прийняття зустрічного позову є його об`єднання в одне провадження з первісним позовом.

У постанові Верховного Суду від 27 січня 2021 року у справі № 908/1688/20 вказано, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи підстави та предмет спору за первісним позовом, суд приходить до висновку про наявність підстав для прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про зобов`язання не чинити перешкод у користуванні квартирою та відшкодування моральної шкоди, оскільки за змістом заявлених вимог первісний та зустрічний позов виникають з одних правовідносин, які регулюються нормами цивільного законодавства, за своєї правової природою, обраним способом захисту, заявлені вимоги є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що дає підстави вважати, що у разі задоволення зустрічного позову по даній справі може виключати повністю та/або частково задоволення первісного позову, тому прийняття судом зустрічного позову на даній стадії процесу має сприяти вирішення спору по суті з дотриманням принципів цивільного судочинства щодо змагальності сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Враховуючи викладене та керуючись статями 49, 188, 193, 200, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про зобов`язання не чинити перешкод у користуванні квартирою та відшкодування моральної шкоди.

Об`єднати в одне провадженні первісний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, - ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про зобов`язання не чинити перешкод у користуванні квартирою та відшкодування моральної шкоди.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на зустрічну позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua

Су д д я