справа № 755/9700/24
головуючий у суді І інстанції Савлук Т.В.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Лащевської Д.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 року про відмову у відкритті провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2024 року позивач ТОВ «Євро-Реконструкція» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 року відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвала суду мотивована тим, що позивач звернувся із вказаним позовом до відповідача після його смерті та припинення правоздатності, а тому вказані підстави є достатніми для відмови у відкритті провадження.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду представник ТОВ «Євро-Реконструкція» - Серенков Д.Ю. звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Позивач вважає вказану ухвалу незаконною та такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права.

Зазначає про те, що постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції не взяв до уваги, що позов був пред`явлений до двох відповідачів.

Звертає увагу на те, що діюче законодавство надає кредитору право, у разі солідарного обов`язку боржників (що має місце у даній справі), заявляти вимогу про виконання обов`язку, як до усіх боржників разом, так і до когось з них конкретно за вибором кредитора.

Вказує, що заявлення ТОВ «Євро-Реконструкція» вимог про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги до частини співвласників квартири та її мешканців, які зобов`язані її утримувати та які своєчасно не проінформували теплопостачальну компанію щодо фактичної кількості осіб, які постійно проживають у житлі споживача - є правом товариства, як кредитора та позивача, яке суд не має права обмежувати.

Відзив на апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду не надходив.

В судове засідання сторони не з`явились, були належним чином повідомлені про розгляд справи шляхом направлення судової повістки на електронну та поштову адресу. Клопотання про відкладення розгляду справи до Київського апеляційного суду не надходили.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд визнав за можливе розглянути справу у відсутності нез?явившихся учасників справи.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів виходить з такого.

З матеріалів справ вбачається, що у червні 2024 року позивач ТОВ «Євро-Реконструкція» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з постачання теплової енергії за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 1-7).

За даними Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА від 17 червня 2024 року, ОСОБА_2 має зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 (а.с.14).

За даними Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА від 17 червня 2024 року, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , знята з реєстрації 5 квітня 2024 року у зв`язку зі смертю (а.с.13).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 року відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, у зв`язку з тим, що позивач звернувся до суду із вказаним позовом після смерті відповідача, правоздатність якого припинена (а.с.15-17).

Згідно з ч .6 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися з позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті.

У ст. 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки.

Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Згідно з ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ч.1 ст. 48 ЦПК України).

За ст.46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Виходячи з вказаних норм права, зокрема, положень ст.ст. 25, 26 ЦК України та ст. 48 ЦПК України, слід зробити висновок про те, що на момент звернення з позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі №185/998/16-ц .

З наведених обставин справи вбачається, що позов був пред`явлений до двох відповідачів. Судом встановлено, що один з відповідачів, а саме ОСОБА_1 , померла, до моменту пред`явлення позову та відкриття провадження у справі.

У зв`язку зі смертю ОСОБА_1 її цивільна процесуальна правоздатність та дієздатність припинилася, а тому на момент пред`явлення позову вона не може бути стороною у цивільному процесі.

За вказаних обставин суд першої інстанції позбавлений можливості відкрити провадження у справі щодо позовних вимог, заявлених до ОСОБА_1 , а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ТОВ «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, з підстав передбачених п.6 ч.1 ст.186 ЦПК України.

Однак, відмовляючи у відкритті провадження у справі за позовними вимогами до ОСОБА_2 , суд першої інстанції не звернув уваги на те, що вказана позивачем особа (співвідповідач) має цивільну правоздатність та дієздатність.

З огляду на викладене, висновки суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі в цілому є помилковими і є перешкодою для реалізації позивачем свого права на звернення до суду.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права, ухвала Дніпровського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 року в частині відмови у відкритті провадження за позовними вимогами до ОСОБА_2 підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 року в частині відмови у відкритті провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості скасувати, справу в цій частині направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В решті ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 21 червня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба