САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/3321/24
Провадження №2/726/480/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29.10.2024 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Чернівці в особі Чернівецької міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

У С Т А Н О В И В:

До Садгірського районного суду міста Чернівці 24.10.2024 надійшла позовна заява ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Цику Неля Василівна, до Територіальної громади м. Чернівці в особі Чернівецької міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування у якій прозивачка просить суд визнати за нею право власності на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями і спорудами, розташований у АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Така позовна заява, згідно із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 жовтня 2024 року передана на розгляд головуючого судді Асташева С.А. та їй присвоєно ЄУНСС: 726/3321/24.

Перевіряючи подану позовну заяву на відповідність вимогам ЦПК України, доходжу такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, а тому порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Так, підставою відкриття провадження у цивільній справі судом є подання особою позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України, яка предметно, суб`єктно, інстанційно та територіально підсудна даному суду.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Тобто, розмір та порядок сплати судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір».

Закон України «Про судовий збір» визначає порядок сплати судового збору, встановлює ставки, які залежать від змісту позовних вимог (майнового, немайнового характеру), інших заяв процесуального характеру, статусу особи позивача (юридична, фізична особа).

Так, згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, сплачується судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3 028 гривні.

Отже, за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру у 2024 році передбачено максимальний розмір судового збору 15 140 гривень 00 копійок.

Наведений вище Закон визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Разом із тим, у своєму позові ОСОБА_1 визначає ціну позову 1 904 926 грн (що становить ринкову вартість житлового будинку) від якої останній необхідно сплатити судовий збір у розмірі 15 140 гривень, однак долучає до позову квитанцію про оплату судового збору у справі у розмірі 1500 гривень, а також письмове клопотання у якому просить суд зменшити їй розмірі судового збору, який вона має сплатити за подання позову про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Зазначає, що не має змоги сплатити судовий збір у розмірі 15 140 гривень, посилаючись на важкий майновий стан, оскільки є малозабезпеченою непрацездатною особою (пенсіонеркою) .

Слід зауважити, що безпідставне звільнення від сплати судового збору чи його зменшення є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Своє клопотання про зменшення розміру судового збору ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що є особою пенсійного віку та отримує пенсію за віком у розмірі 3 713,53 грн на місяць, на підтвердження чого долучає копію пенсійного посвідчення та довідку про доходи за період з 01.10.2023 по 30.09.2024.

Однак жодних інших доказів на підтвердження скрутного матеріального становища, який не давав би їй можливість сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі за вирішенням питання про спадкування майна, вартість якого складає 1 904 926 грн, як і доказів відсутності у неї іншого рухомого чи нерухомого майна не долучає.

У зв`язку з наведеним, вважаю, що у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору слід відмовити, а позивачці потрібно доплатити судовий збір у справі у розмірі 13 640 гривень 00 копійок та долучити квитанцію на оплату судового збору у справі.

Судовий збір має бути сплачений або перерахований за такими реквізитами: Отримувач коштів: Чернів.ГУК/Чернів.ТГ(Садгірський суд)/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37836095, Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.), Рахунок отримувача: UA0024405, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам ЦПК України, встановлено також і те, що у порушення вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та його представника, а згідно із ч.6 ст. 14 ЦПК України адвокати реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Згідно із ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, в порушення вимог ч. 5 ст.177 ЦПК України та вимог ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 95 ЦПК України, яка з нею кореспондується, позивачкою долучено до позовної заяви копії документів, які не завірені у встановленому законом порядку.

Також, в порушення вимог п. п. 8, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить: зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позову.

Крім того, позивачка вказує у споєму позові, що є єдиною спадкоємицею після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки їх спільний син ОСОБА_4 , 1978 року народження у межах шестимісячного строку з дня відкриття спадщини подав відмову від прийняття спадщини, однак доказів на підтвердження цих обставин не долучає до позову.

Таким чином суд позбавлений можливості перевірити чи встановлено дійсне коло сторін у справі та чи залучений належний відповідач, зважуючи на не долучення доказів на підтвердження відсутності інших спадкоємців померлого.

Тобто, позивачці слід долучити довідку про коло спадкоємців до майна померлого, а також докази на підтвердження відмови сина від спадкування, а у випадку неможливості надати такі докази, вказати причини неможливості їх отримання.

Крім того, у позові нічого не вказано про земельну ділянку, що знаходиться під житловим будинком, її належність та цільове призначення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя доходить висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому така позовна заява повинна бути залишена без руху із наданням позивачці чи її представниці строку на усунення недоліків - 7 (сім) днів з дня отримання копії ухвали судді.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, буде вважатися неподаною і повернута.

На підставі викладеного Закону України «Про судовий збір», та керуючись ст.ст. 175 - 177, 185, 354 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

В задоволені клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Чернівці в особі Чернівецької міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачці строк 7 (сім) днів для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який рахувати з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений строк вказані недоліки не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. А. Асташев