КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/8298/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2024 року м. Київ

Справа № 753/18776/23

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

за участю секретаря судового засідання Дубінкіної М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 01 грудня 2023 року, постановлену у складі судді Сирбул О.Ф.,

у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» про відшкодування матеріальної шкоди,

встановив:

16 жовтня 2023 року позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 звернулись до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 , третя особа: Комунальне підприємство з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» про відшкодування матеріальної шкоди, в якому просять стягнути з ОСОБА_1 на користь кожного із позивачів ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 матеріальну шкоду у розмірі 107 360 грн. кожному.

Разом з позовною заявою представником позивачів подано клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Дане клопотання мотивовано тим, що виникла необхідність у визначенні причини залиття та вартості ремонту. Для встановлення цих обставин необхідно володіти спеціальним знання в галузі будівельно-технічної та оціночно-будівельної діяльності.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 01 грудня 2023 року клопотання задоволено.

Призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

1. Чи є взаємозв`язок залиття частини приміщення № НОМЕР_1 з самочинно збудованим нерухомим майном-терас, добудованих до квартири АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 ?

2. Які пошкодження виникли та яка вартість матеріальних збитків виникла внаслідок залиття нежитлового приміщення № НОМЕР_1 та пошкодження покрівлі зазначеного приміщення, внаслідок незаконної реконструкції ОСОБА_1 власної квартири, яка розташована у АДРЕСА_2 ?

Провадження по справі на час виконання експертизи зупинено.

Не погоджуючись з ухвалою, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, у якій просить ухвалу суду скасувати та повернути справу для подальшого розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Вказує, що ОСОБА_1 двічі звертався до суду з клопотаннями, в яких повідомляв про причини своєї неявки в судове засідання за станом здоров`я.

Також надавав клопотання про зупинення провадження відповідно до Указу Президента України № 734 строком до 16 листопада 2023 року у зв`язку з оголошенням воєнного стану; перенести судове засідання на іншу дату, у зв`язку хворобою та повідомляв про отримання державної соціальної допомоги як малозабезпеченому, у зв`язку з чим відсутня можливість оплати юридичних послуг.

Однак, суд першої інстанції постановив ухвалу суду від 01 грудня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження по справі, не з`ясувавши причини відсутності відповідача у судовому засіданні.

Звертає увагу, що відповідач був обмежений в праві поставити свої запитання на розгляд експертизи та заперечувати на доводи клопотання позивачів про призначення експертизи. Вважає, що ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивачів - ОСОБА_7 вказував, що відповідно до матеріалів даної цивільної справи вбачається, що у 2023 році призначено два судових засідання, а саме 21.11.2023 року та 01.12.2023 року, про які ОСОБА_1 був обізнаний, оскільки на адресу суду ним були направлені дві заяви від 17.11.2023 року та 29.11.2023 року, у яких просив перенести судове засідання або зупинити провадження у справі до закінчення дії воєнного стану.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами справи.

За викладених обставин вважає, що ОСОБА_1 не був позбавлений можливості реалізувати свої процесуальні права, а саме: надати відзив на позовну заяву, заперечення, клопотання про призначення експертизи із запропонованими питаннями. Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо наявності підстав для призначення експертизи у справі.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 та представник відповідача ОСОБА_2 підтримали доводи апеляційної скарги, просили ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Позивач ОСОБА_3 та представник позивачів ОСОБА_7 заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили ухвалу суду від 01 грудня 2023 року залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення сторін та їх представників, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що у жовтні 2023 року позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулись з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» про відшкодування матеріальної шкоди, в якому просили:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду у розмірі 107 360 грн.;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_4 матеріальну шкоду у розмірі 107 360 грн.;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_4 матеріальну шкоду у розмірі 107 360 грн.

В обґрунтування позовних вимог посилаються на те, що внаслідок самочинного будівництва нерухомого майна відповідачем відбулось пошкодження покрівлі нежитлового приміщення, як наслідок - відбувається залиття частини нежитлового приміщення позивачів.

Разом з позовною заявою представник позивачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 - ОСОБА_7 подав клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи.

Звертаючись з цим клопотанням, представник позивача посилався на те, що виникла необхідність у визначенні причини залиття та вартості ремонту. Для встановлення цих обставин необхідно володіти спеціальними знаннями в галузі будівельно-технічної та оціночно-будівельної діяльності.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01 грудня 2023 року у даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлені наступні запитання:

- чи є взаємозв`язок залиття частини приміщення № НОМЕР_1 з самочинно збудованим нерухомим майном-терас, добудованих до квартири АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 ?

- які пошкодження виникли та яка вартість матеріальних збитків виникла внаслідок залиття нежитлового приміщення № НОМЕР_1 та пошкодження покрівлі зазначеного приміщення, внаслідок незаконної реконструкції ОСОБА_1 власної квартири, яка розташована у АДРЕСА_2 ?

Провадження по справі на час виконання експертизи зупинено.

Призначаючи судову будівельно-технічну експертизу, суд першої інстанції, керуючись ст. 103 ЦПК України, виходив з того, що для вирішення вказаних питань необхідні спеціальні знання, та вважав за необхідне задовольнити клопотання та призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу.

З таким висновком суду колегія суддів погоджується, оскільки він зроблений з дотриманням норм процесуального права, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до п. 1, ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами ( стороною ) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (п. 4, 5 ,6 ч. 2 ст. 103 ЦПК України).

Тобто, суд при призначенні експертизи повинен зазначити для з`ясування яких обставин, що мають значення для справи, ним призначається експертиза.

Відповідно до п. 5 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 року в редакції наказу № 1950/5 від 26.12.2012 року, основними завданнями будівельно - технічної експертизи є, зокрема, визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо.

Частиною 1 ст. 197 ЦПК України визначено, що упідготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25 жовтня 2023 року було відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання в порядку загального позовного провадження на 21 листопада 2023 року.

17 листопада 2023 року на електронну пошту Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява від ОСОБА_1 про перенесення судового засідання на іншу дату, у зв`язку з хворобою, в якій він також просив зупинити провадження у справі до закінчення воєнного стану в Україні. До вказаної заяви була додана довідка до акту огляду МСЕК від 25.10.2023 року про встановлення ОСОБА_1 третьої групи інвалідності, через наявність захворювання з ураженням опорно-рухового апарату.

При цьому у вказаній заяві відповідач не посилається на те, що він не обізнаний зі змістом позовної заяви, чи що копія позовної заяви йому не вручена, що позбавляє його можливості подати відзив на позов.

Згідно з довідкою секретаря судового засідання від 21 листопада 2023 року, судове засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням судді у відпустці ( а.с. 113, т. 1). Згідно з судовим повідомленням від 27.11.2023 року, підготовче засідання у справі призначено на 01 грудня 2023 року.

29 листопада 2023 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла повторна заява ОСОБА_1 , в якій він повідомляв про неможливість з`явитись у судове засідання через наявність підвищеної температури. Просив зупинити розгляд справи до закінчення дії воєнного стану в Україні. При цьому доказів поважності причин неявки в судове засідання відповідачем до заяви додано не було.

Як вбачається з матеріалів справи, у підготовчому судовому засіданні 01 грудня 2023 року судом було розглянуто клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі та ухвалою від 01 грудня 2023 року у задоволенні клопотання судом відмовлено, адже виключний перелік підстав для зупинення провадження у справі передбачений статтями 251, 252 ЦПК України, якими не передбачена така підстава як введення в державі воєнного стану.

Також, відповідно до протоколу судового засідання від 01 грудня 2023 року, у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою судом було відмовлено з огляду на приписи ст. 189 ЦПК України.

Таким чином, доводи апеляційної скарги відповідача щодо невирішення судом питання про поважність причин його неявки в судове засідання, про ненадання йому судом можливості поставити експерту свої запитання, спростовуються вищенаведеним, оскільки до клопотання від 29.11.2023 року про відкладення розгляду справи відповідачем не додано доказів, що підтверджують поважність причини його неявки в підготовче засідання 01 грудня 2023 року.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що при вирішенні питання про призначення судової будівельно-технічної експертизи судом першої інстанції не було допущено порушень норм процесуального права, які б вплинули на законність та обґрунтованість постановленої ухвали.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, клопотання про призначення експертизи та оскаржуваної ухвали, питання, що поставлені експертам, належать до завдань будівельно - технічної експертизи та входять до предмету доказування у справі, їх встановлення потребує наявних у експерта спеціальних знань.

При цьому доводів з приводу невідповідності вимогам закону переліку питань, поставлених в ухвалі про призначення експертизи, апеляційна скарга відповідача не містить.

Доводи апеляційної скарги відповідача про те, що відмовляючи у задоволенні клопотання про зупинення провадження у зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану, суд не вирішив питання щодо поважності причин неявки відповідача в судове засідання, колегія суддів вважає безпідставними, адже вирішення клопотань про зупинення провадження та про відкладення розгляду справи врегульовані різними процесуальними нормами, відповідно при вирішенні клопотання про зупинення провадження у справі суд керувався нормами ст. 251, 252 ЦПК України, тоді як питання відкладення підготовчого судового засідання врегульовано положеннями ст. 189, 198, 223 ЦПК України. Як вбачається з протоколу судового засідання, клопотання про відкладення розгляду справи також було вирішено судом, про що постановлена ухвала без виходу до нарадчої кімнати.

Посилання відповідача про те, що йому не було відомо про наявність клопотання позивачів про призначення судової експертизи, що позбавило його можливості подати свої заперечення, не може бути прийнято до уваги як підстава для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки з клопотань відповідача ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, що надійшли до суду 17 та 29 листопада 2023 року, не вбачається, що відповідач не ознайомлений зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів.

Враховуючи, що клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи було додано представником позивачів до позовної заяви ( пункт 17 додатків до позовної заяви) ( а.с. 99-101, т. 1), відповідач ОСОБА_1 не був позбавлений можливості, будучи обізнаним 17 листопада 2023 року про розгляд даної справи судом, подати до 01 грудня 2023 року свої заперечення проти вказаного клопотання або перелік запитань, які він вважає за необхідне поставити експертам.

При цьому, відповідно до ч. 1- 3 ст. 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Доводи апеляційної скарги відповідача про те, що суд першої інстанції позбавив його процесуальної можливості поставити експерту свої запитання, з огляду на вищевикладене також не можуть бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали. Разом з тим, враховуючи, що підготовче провадження судом першої інстанції ще не закрито, відповідач не позбавлений можливості заявити відповідне клопотання.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги відповідача висновків суду не спростовують та на правильність постановленої ухвали не впливають.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування не вбачається, тому апеляційну скаргу необхідно відхилити.

Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 374 - 375, 381 - 383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 01 грудня 2023 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 23 вересня 2024 року.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Кирилюк Г.М.

Рейнарт І.М.