Справа № 301/1649/21
П О С Т А Н О В А

Іменем України

17 жовтня 2024 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді: Мацунича М.В.

суддів: Кожух О.А., Собослоя Г.Г.

з участю секретаря судового засідання: Савинець В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України на окрему ухвалу Іршавського районного суду Закарпатської області від 23 травня 2024 року, постановлену головуючою суддею Бобик О.І., в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю

встановив:

У провадженні Іршавського районного суду Закарпатської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю .

У вказаній справі 16.02.2022 призначалися будівельно-технічна та оціночна земельно-технічна експертиза та провадження в справі було зупинено.

30.09.2022 до суду надійшов висновок судової оціночно-земельної експертизи № 8464 від 26.09.2022, при цьому матеріали у двох томах залишилися у Закарпатському відділенні ЛНДІСЕ для проведення оціночно-будівельної експертизи.

17.01.2023 виконання експертизи № 8465 передано з Закарпатського відділення до Львівського НДІСЕ, у зв`язку зі звільненням експерта Закарпатського відділення ОСОБА_3 та присвоєно № 1234-Е та 1235-Е. У Львівському НДІСЕ виконання експертизи доручено експертові ОСОБА_4

31.01.2024 до суду надійшло клопотання від судового експерта про надання додаткових матеріалів для проведення судової оціночно-будівельної експертизи, а саме: інформацію про технічний стан об`єктів оцінки (житлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , станом на дату оцінки вересень 2021 року; та періодичні видання (газети, журнали) чи інші інформаційні джерела з інформацією про продаж подібних об`єктів нерухомості та земельних ділянок, що підлягають оцінці, на період з червня 2021 року по грудень 2021 року.

Ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 27.02.2024 відмовлено у задоволенні клопотання експерта, оскільки запитувані експертом додаткові матеріали містяться у матеріалах справи.

Однак, 16.04.2024 на адресу суду повернулися матеріали цивільної справи № 301/1649/21 без виконання експертизи призначеної ухвалою суду від 16.02.2022. Невиконання ухвали суду від 16.02.2022 про проведення експертизи, унеможливлює подальший розгляд справи та позбавляє учасників права на судових захист.

Представник позивача адвокат Дубровська О.М. у судовому засіданні суду першої інстанції пояснила, що судовий експерт неналежно виконує свої посадові обов`язки, оскільки запитувана експертом інформація міститься у матеріалах справи, а тому просила відреагувати суд окремою ухвалою. Що стосується проведення експертизи, то на її думку, враховуючи предмет первісного та зустрічного позову, експертиза є не обов`язковою, однак вони не є ініціатором проведення такої, а тому зняти з розгляду вирішення даного клопотання або доручити проведення експертизи іншому експерту вони не можуть.

Представник відповідачки адвокат Мигальчич Л.А. у судовому засіданні суду першої інстанції просила суд у порядку ст. 262 ЦПК України відреагувати на експерта чи на експертну установу через невиконання ухвали суду про призначення експертизи та неналежного виконання експертом своїх посадових обов`язків. Не погоджується із думкою представника позивача, вважає, що проведення експертизи у даній справі є необхідним, оскільки між сторонами наявний спір щодо вартості будинку, а тому враховуючи практику Верховного суду з даного питання, просить повторно направити матеріали цивільної справи для проведення судової оціночно-будівельної експертизи.

Ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 23 травня 2024 року постановлено окрему ухвалу та направлено таку начальнику Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення перевірки викладених в ній фактів та вжиття заходів щодо забезпечення невідкладного виконання ухвали Іршавського районного суду Закарпатської області про проведення експертизи у справі № 301/1649/21 від16.02.2022, а також запобігання повторенню таких порушень.

Установлено строк для надання відповіді про результати розгляду цієї окремої ухвали двадцять днів з дня отримання окремої ухвали.

Роз`яснено, що залишення окремої ухвали суду без розгляду або невжиття заходів, спрямованих на усунення недоліків, зазначених в ухвалі, тягне за собою адміністративну відповідальність, згідно з ст.185-6 КУпАП.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду Львівський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України оскаржив таку в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі просить ухвалу суду скасувати.

Вказує, що суд має право постановити окрему ухвалу лише в двох випадках: або у випадку встановлення порушення законодавства, або у випадку встановлення недоліків в діяльності юридичної особи. При цьому суд має зазначити, в чому саме полягає або порушення законодавства, або порушення в діяльності юридичної особи. В нашому випадку, суд, під час винесення оскаржуваної ухвали, вказаних вимог закону не дотримався.

В своїй роботі, експерти Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз керуються Конституцією України, Законом України «Про судову експертизу» (Відомості Верховної Ради України (ВВР), 1994, № 28, ст.232), Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, відомчими наказами та розпорядженнями.

Відповідно до п. 1.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів.

Враховуючи те, що станом на 14.03.2022 на виконанні експерта ОСОБА_3 знаходилось більше 70 судових експертиз, останнім 17.03.2022, на адресу суду (при супровідному листі № 46), скеровувалось клопотання про погодження терміну виконання експертизи у строк понад 90 календарних днів у зв`язку з надмірною експертною завантаженістю. У вказаному клопотанні експерт зазначив що у разі відсутності письмового погодження, строки виконання експертизи будуть вважатись погодженими.

Відмови у погодженні запропонованих строків виконання експертизи на адресу Закарпатського відділення Львівського НДІСЕ з Іршавського районного суду Закарпатської області не надійшло.

Враховуючи те, що станом на момент передачі експертизи у Львівський НДІСЕ на виконанні у експерта знаходилось 101 експертиза (більшість яких призначена правоохоронними органами), а строк її проведення був погоджений судом, експерт Хміль В.Р. зміг фактично приступити до виконання експертизи призначеної ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області лише 18.01.2024.

Експертом Хмілем В.Р., на адресу Іршавського районного суду скеровано клопотання від 16.01.2024 про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, а саме:

- інформації про технічний стан об`єктів оцінки (житлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , станом на дату оцінки - вересень 2021 року;

- періодичні видання (газети, журнали) чи інші інформаційні джерела з інформацією про продаж подібних об`єктів нерухомості та земельних ділянок, що підлягають оцінці, на період з червня 2021 року по грудень 2021 року.

Вказане клопотання, серед іншого, було обумовлено тим, що надана в матеріалах справи інформація про продаж домоволодінь в с. Білки на а.с. 76 не містить повної інформації про об`єкти продажу, їх технічний стан та інші технічні характеристики конструктивних елементів будинків та господарських будівель та споруд (міститься лише неповна частина оголошень з продажу домоволодінь з сайту domria), а деякі з оголошень не містять інформації про дату продажу об`єктів, у зв`язку з чим провести науково-обґрунтоване дослідження з поставлених в ухвалі питань - принципово неможливо.

Оскільки ухвалою суду першої інстанції від 27.02.2024 відмовлено у задоволенні клопотання про надання додаткових матеріалів, а тому, експертом Хмілем В.Р. було складено повідомлення про неможливість надання висновку судової оціночно-будівельної експертизи №1234-Е від 04.04.2024, в якому експерт обґрунтовано зазначив що надана в матеріалах справи інформація про продаж домоволодінь в с. Білки на а.с. 76 не містить повної інформації про об`єкти продажу у зв`язку з чим надати висновок експерта по даній справі - неможливо.

Таким чином, експерт Хміль В.Р., в межах наданих йому повноважень, діяв відповідно до вимог Закону України «Про судову експертизу» та Інструкції про призначення і проведення судових експертиз та експертних досліджень. Тривалі строки проведення оціночно-будівельної експертизи обумовлені виключно великою завантаженістю кожного експерта будівельника Львівського НДІСЕ, а клопотання щодо надання додаткових матеріалів, обумовлені вимогами Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень. Отже будь які недоліки в діяльності Львівського НДІСЕ відсутні, а викладена в окремій ухвалі хронологія подій під час проведення судової експертизи не свідчить про наявність таких недоліків.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Мигальчич Л.А. просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги, на які посилається апелянт, не можуть слугувати підставою для задоволення такої. При цьому вказують, що для проведення експертизи була надана вся необхідна інформація, а покладання обов`язку збирання технічних даних, цінових пропозицій ринку щодо аналогічних об`єктів є неправомірно. Крім того, експертом не було проведено огляд об`єкту експертизи.

ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала заяву, яка за змістом по суті є відзивом на апеляційну скаргу в якій просить відмовити в задоволенні поданої апеляційної скарги.

Звертає увагу суду на те, що проведення експертизи було доручено судом Львівському НДІСЕ, а не конкретно визначеному сторонами експерту, тому зміна експерта для проведення експертизи не може бути пов`язана з вимогою про нову оплату за проведення експертизи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що така не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Встановлено, що ухвалою суду першої інстанції від 16.02.2022 було призначено будівельно-технічну та оціночну земельно-технічну експертизу нерухомого майна у вказаній справі та супровідним листом від 04.03.2022 направлено до Закарпатського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, для виконання.

30.09.2022 до суду надійшов висновок судової оціночно-земельної експертизи № 8464 від 26.09.2022, при цьому матеріали у двох томах залишилися у Закарпатському відділенні ЛНДІСЕ для проведення оціночно-будівельної експертизи.

17.01.2023 виконання експертизи № 8465 передано з Закарпатського відділення до Львівського НДІСЕ, у зв`язку зі звільненням експерта Закарпатського відділення Дрозда В.В. та присвоєно № 1234-Е та 1235-Е. У Львівському НДІСЕ виконання експертизи доручено експертові ОСОБА_4

31.01.2024 до суду надійшло клопотання від судового експерта про надання додаткових матеріалів для проведення судової оціночно-будівельної експертизи, а саме: інформацію про технічний стан об`єктів оцінки (житлового будинку та господарських споруд, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 , станом на дату оцінки вересень 2021 року; та періодичні видання (газети, журнали) чи інші інформаційні джерела з інформацією про продаж подібних об`єктів нерухомості та земельних ділянок, що підлягають оцінці, на період з червня 2021 року по грудень 2021 року.

Також, 09.02.2024 на адресу суду від Львівського НДІСЕ надійшов рахунок за проведення експертизи.

Ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 27.02.2024 відмовлено у задоволенні клопотання експерта, оскільки запитувані експертом додаткові матеріали містяться у матеріалах справи, яка знаходилася у експерта, а щодо надання інформації про технічний стан об`єкту оцінки станом на вересень 2021, то жодна із сторін не є експертом в даному напрямку, з огляду на що є некоректне клопотання експерта, як таке, що не ґрунтується на жодній нормі права, як і відповідно нормативно правових актах. Також, надіслано Львівському НДІСЕ копію квитанції №103089740 від 01.07.2022 про сплату згідно Рахунку №7 від 15.03.2022 за проведення експертизи у даній справі. Крім того, вказаною ухвалою суду було встановлено строк експертам Львівського НДІСЕ для проведення судової оціночно-будівельної експертизи, призначеної ухвалою Іршавського районного суду Закарпатської області від 16 лютого 2022 року 30 днів з дня отримання копії даної ухвали суду.

Вказану ухвалу суду відправлено на адресу експертної установи, яку вручено 26.03.2024 (а.с.163а-163б).

Незважаючи на вищевикладене 16.04.2024 на адресу суду повернулися матеріали цивільної справи № 301/1649/21 без виконання експертизи призначеної ухвалою суду від 16.02.2022.

Невиконання ухвали суду від 16 лютого 2022 року про проведення експертизи, унеможливлює подальший розгляд справи та позбавляє учасників права на судових захист.

Згідно з частиною другою статті 262 ЦПК України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Тлумачення частини першої статті 262 ЦПК України свідчить, що суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо під час вирішення спору встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки в їхній діяльності.

Згідно з ч. 5 ст. 262 ЦПК України в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.

Виходячи із змісту наведених норм, підставою для окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення.

Отже, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад порушення.

Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для постановлення окремої ухвали немає.

Окрема ухвала має містити дійсні причини та умови, які сприяли порушенню саме матеріального або процесуального закону.

Окрема ухвала, як форма реагування на виявлені порушення вимог законодавства та інструмент для їх усунення має бути законною і обґрунтованою, відповідати вимогам судового рішення (частини перша-третя статті 263 ЦПК України).

Окрема ухвала повинна бути належно мотивованою і може бути постановлена тільки на підставі перевірених у суді доказів.

Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення, або запобігти їх повторенню (частина шоста статті 262 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі №438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19) вказано, що «постановлення окремої ухвали є процесуальною дією суду, вчинення якої не залежить від наявності клопотань учасників справи. Суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки в їхній діяльності під час вирішення спору».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 квітня 2018 року у справі №761/32388/13-ц (провадження №61-3251св18) зазначено, що «при вирішенні питання про постановлення окремої ухвали, суд має виходити з того, що мають бути виявлені порушення закону. Вирішення питання щодо постановлення окремої ухвали є дискреційними повноваженнями суду і є його правом, а не обов`язком».

Аналогічний правовий висновок викладено в ухвалі Верховного Суду від 19 травня 2021 року у справі №755/15473/20.

Обгрунтовуючи необхідність у постановленні окремої ухвали, суд першої інстанції зазначив, що Львівським науково-дослідним інститутом судових експертиз у порушення п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, не виконано ухвалу про призначення експертизи, повторно заявлено клопотання про надання додаткових доказів, які містяться в матеріалах справи за клопотанням попереднього експерта. Також зазначається, що сторонами у повному обсязі проведено оплату за проведення експертизи.

Враховуючи те, що призначена судом експертиза тривалий час не проводиться на підставі поданих сторонами доказів, а тому вказане призводить до затягування розгляду справи та порушення прав сторін на судовий захист.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції та вважає, що Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз слід вжити заходів для виконання ухвали суду.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду першої інстанції та не дають підстав для висновку про порушення процесуального права або неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції без змін, як законну та обґрунтовану.

Керуючись нормами статей 367, 368, 374, 375, 381-384, апеляційний суд

постановив:

апеляційну скаргу Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, залишити без задоволення.

Окрему ухвалу Іршавського районного суду Закарпатської області від 23 травня 2024 року, залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 22 жовтня 2024 року.

Суддя-доповідач

Судді