"22" жовтня 2024 р. Справа № 363/3564/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

судді Олійник С.В.

за участі секретаря Онопрієнка І.О.,

представника заявника ОСОБА_1 ,

представника заінтересованої особи Дяченка Е.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгороді заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи ОСОБА_3 , Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

Заявниця звернулася до Вишгородського районного суду Київської області із вказаною заявою, просила встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є батьком дітей ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , посилаючись на те, що це їй потрібно для оформлення реєстрації сина для подальшого призначення пенсії для дітей у зв`язку із втратою годувальника.

В судове засідання заявник не з`явилася, направила до суду свого представника.

В судовому засіданні представник заявника вимоги заяви підтримав та просив їх задовольнити.

В судове засідання представник заінтересованої особи Вишгородського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника заінтересованої особи.

В судове засідання заінтересована особа ОСОБА_3 не з`явилася, направила до суду свого представника.

В судовому засіданні представник заінтересованої особи ОСОБА_3 - адвокат Дяченко Е.В. заперечив проти задоволення заяви, вказує що має місце спір про право, тому заява має бути залишена без розгляду.

В судове засідання представник заінтересованої особи Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд, серед іншого, розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Відповідно до ст. 293 ЦПК України для встановлення факту необхідна наявність певних умов, зокрема, встановлюваний факт повинен бути юридичним, тобто від його встановлення в особи виникають, змінюються або припиняються особисті чи майнові права; чинним законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення.

Згідно з ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пунктах 1, 5 постанови від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Тобто, справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду в порядку окремого провадження за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний з`ясувати, які фізичні особи і організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, в необхідних випадках запропонувати заявникові та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

Виходячи з цього, критерієм наявності спору про право у справах окремого провадження є сама можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок встановлення певного факту навіть за відсутності заперечень таких осіб.

Наявність спору про право повинна встановлюватись за ознакою можливого заперечення суб`єктивного права особи, щодо якого виникає спір.

З точки зору закону під спором про право у справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

Таким чином, суд може виявити наявність спору про право як на стадії відкриття провадження у справі, так і в процесі розгляду справи.

Зазначене вище відповідає висновкам, викладеним у постановах Верховного Суду від 20.06.2018 (справа № 522/11740/14-ц, провадження № 61-19160св18), від 27.06.2018 (справа № 522/10696/17, провадження № 61-12109св18), від 31.10.2018 (справа № 477/284/16-ц, провадження № 61-24391св18), від 18.07.2022 (справа № 755/9100/18, провадження № 61-17332св20), від 19.03.2021 (справа № 643/14985/18-ц).

Згідно ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив, що існує спір про право, оскільки заявнику це необхідно для отримання пенсії для дітей у зв`язку із втратою годувальника, а заінтересована особа ОСОБА_3 , яка є матір`ю ОСОБА_4 , заперечує проти задоволення заяви.

За таких обставин, відповідно до вимог ч. 6 ст. 294 ЦПК України дана заява має бути залишена без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 259, 294, 353 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи ОСОБА_3 , Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду.

Роз`яснити заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст ухвали складено 28 жовтня 2024 року.

Суддя С.В. Олійник