Справа № 456/2449/24
Провадження № 2/456/888/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 травня 2024 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Сас С. С. , перевіривши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 звернувся до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу та просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення по справі, покликаючись на те, що позивач не має можливості сплатити судовий збір через скрутне матеріальне становище.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що в задоволенні клопотання представника позивача про відстрочку сплати судового збору слід відмовити, а позов залишити без руху, виходячи із наступного.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 3 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, справляється судовий збір у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 грн.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеруповинен бути сплачений судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України "Про судовий збір" норма якої є спеціальною.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Однак, на підтвердження майнового стану позивача її представник не надав суду будь-яких доказів на підтвердження незадовільного її майнового стану, а саме розміру реального доходу, прибутку, рухомого/нерухомого майна, що могли б слугувати підставою для розстрочки сплати судового збору.

Крім того, позивач є особою працездатного віку, даних, що за станом здоров`я вона не може працювати немає, на час звернення до суду з позовною заявою не надав належних та достатніх доказів того, що його майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, що визначено в підпункі 2 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір.

Нормами ЦПК України передбачено, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом, а тому суд не може надавати привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін, а тому суд вважає, що у клопотанні позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, -

ухвалив:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 про розстрочку сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати позивачу 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків поданої заяви.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути її позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. С. Сас