Справа №613/940/24 Провадження № 2/613/485/24
У Х В А Л А

Іменем України

29 жовтня 2024 року м.Богодухів

Богодухівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Харченка С.М., секретаря Мізяк М.О., розглянувши у відкритому судовому в м.Богодухові клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування доказів та клопотання про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та зобов`язання відновити становище, що існувало до порушення,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовною заявою до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та зобов`язання відновити становище, що існувало до порушення.

Від позивача ОСОБА_2 03.10.2024 року надійшло клопотання про витребування доказів по справі, за яким вона просить витребувати у відповідача по справі АТ «Харківобленерго» копію ліцензії на проведення господарської діяльності з розподілу електричної енергії (номер, серія, ким і коли видавалась, і такою, що зареєстрована Міністерством юстиції України); копію документу, що посвідчує власність або господарське відання (щодо комунального або державного майна), копію договорів, що надають право на користування системою розподілу електричної енергії для провадження господарської діяльності АТ «Харківобленерго», зокрема у межах Богодухівської територіальної громади та за адресою позивача вул.Воровського (Вишнева); копію договору, який не є типовим договором та відповідає вимогам Цивільного кодексу України, директивам ЕС та іншим законом (укладений 01.01.2019р. між товариством та ОСОБА_2 ); копію документу, що свідчить про те, що за адресою позивача: АДРЕСА_1 улаштована електроустановка з вимогами «Правил улаштування електроустановок» та договір (копію) про надання послуг щодо обслуговування електроустановок, відповідно до «Правил експлуатації електроустановок». Вказане клопотання обґрунтовує тим, що на її неодноразові звернення до АТ «Харківобленерго» та Богодухівського РРЕ АТ «Харківобленерго» надати вищевказані правоустановчі документи (про що свідчать листи, запити надані представником відповідача в якості доказу до відзиву на позовну заяву), вказані документи не отримала. При цьому зазначила, що ненадання цих документів АТ «Харківобленерго» до суду буде означати, що останнє веде незаконну діяльність та шляхом шахрайства і обману змушує ОСОБА_2 за відсутності істотної умови для укладання договору (електроустановки) виконувати умови Типового договору, який не є актом цивільного законодавства (відповідно до Цивільного кодексу України) і не є обов`язковим для виконання позивачем.

Крім того, від позивача ОСОБА_2 03.10.2024 року надійшло клопотання про незастосування рішень НКРЕКП у формі постанов, за яким вона просить не застосовувати рішення НКРЕКП у формі постанов, які не є актами цивільного законодавства при розгляді позовної заяви та прийняти рішення про незастосування рішень НКРЕКП у формі постанов: Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.18 №312, Кодекс системи розподілу, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.18р. №310, Кодекс комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.18 №311, а також типовий договір з розподілу електричної енергії, які не є актами цивільного законодавства і не є обов`язковими для виконання населенням України, але є обов`язковими для виконання учасниками ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії». Обґрунтовує клопотання тим, що нормативно-правові акти НКРЕКП є актами регулювання господарської діяльності, а не актами цивільного законодавства та сама НКРЕКП не наділена видавати нормативно-правові акти цивільного законодавства або встановлювати цивільні відносини в своїх постановах, які також не передбачені Законами України «Про ринок електричної енергії» та «Про НКРЕКП».

Від позивача ОСОБА_1 10.10.2024 року, надійшло клопотання про витребування доказів, за яким він з метою повного дослідження справи, просить витребувати у відповідача по справі -АТ «Харківобленерго» копію ліцензії на право проведення господарської діяльності з розподілу електричної енергії АТ «Харківобленерго» (номер,серію, коли і ким видавалась); документ, який підтверджує, що вищевказана ліцензія зареєстрована в Міністерстві юстиції України і є такою, що не суперечить Конституції України (згідно чинного законодавства); документ, що підтверджує власність або господарське відання (щодо державного або комунального майна) Акціонерного товариства «Харківобленерго» та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно із законодавством) в межах Богодухівської територіальної громади м.Богодухів (Постанова НКРЕКП №1446).

Крім того, від позивача ОСОБА_1 10.10.2024 року надійшло клопотання про витребування доказів, за яким він з метою повного дослідження справи просить витребувати у відповідача по справі АТ «Харківобленерго»: 1.Документ, який підтверджує, що на території домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 знаходиться електроустановка, приєднана до електричної мережі на території діяльності оператора системи, а також є необхідною умовою для укладання договорів; 2. На підставі яких розпорядчих актів було здійснено фізичне від`єднання (демонтаж) електропроводу від електричної мережі, що постачав життєзабезпечувальний ресурс, електричну енергію до жилого дому АДРЕСА_2 .

Також, від позивача ОСОБА_1 10.10.2024 року надійшло клопотання про незастосування рішень НКРЕКП у формі нормативно-правових актів та постанов, за яким він просить суд, у своєму рішенні не використовувати всі нормативно-правові акти та постанови НКРЕКП, які суперечать ст.8 та ст.117 Конституції України, а також не застосовувати нормативно-правові акти НКРЕКП , які є актами регулювання господарської діяльності, а не актами цивільного законодавства та сама НКРЕКП не наділена видавати нормативно-правові акти цивільного законодавства або встановлювати цивільні відносини в своїх постановах, які також не передбачені Законами України «Про ринок електричної енергії» та «Про НКРЕКП», з посиланням на те, що нормативно-правові акти НКРЕКП не пройшли державної реєстрації як це встановлено ст.117 Конституції України, а тому є неконституційними (такими, що не відповідають Конституції України).

Від позивача ОСОБА_3 10.10.2024 року надійшло клопотання про витребування доказів, за яким вона з метою повного дослідження справи, просить витребувати у відповідача по справі -АТ «Харківобленерго» копію ліцензії на право проведення господарської діяльності з розподілу електричної енергії АТ «Харківобленерго» (номер, серію, коли і ким видавалась); документ, який підтверджує, що вищевказана ліцензія зареєстрована в Міністерстві юстиції України і є такою, що не суперечить Конституції України (згідно чинного законодавства); документ, що підтверджує власність або господарське відання (щодо державного або комунального майна) Акціонерного товариства «Харківобленерго» та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно із законодавством) в межах Богодухівської територіальної громади м.Богодухів (Постанова НКРЕКП №1446).

Крім того, від позивача ОСОБА_3 10.10.2024 року надійшло клопотання про витребування доказів, за яким вона з метою повного дослідження справи просить витребувати у відповідача по справі АТ «Харківобленерго»: 1. Документ, який підтверджує, що на території домоволодіння за адресою АДРЕСА_3 знаходиться електроустановка, приєднана до електричної мережі на території діяльності оператора системи, а також є необхідною умовою для укладання договорів; 2. На підставі яких розпорядчих актів було здійснено фізичне від`єднання (демонтаж) електропроводу від електричної мережі, що постачав життєзабезпечувальний ресурс, електричну енергію до жилого дому АДРЕСА_3 .

Також, від позивача ОСОБА_3 10.10.2024 року надійшло клопотання про незастосування рішень НКРЕКП у формі нормативно-правових актів та постанов, за яким вона просить суд, у своєму рішенні не використовувати всі нормативно-правові акти та постанови НКРЕКП, які суперечать ст.8 та ст.117 Конституції України, а також не застосовувати нормативно-правові акти НКРЕКП , які є актами регулювання господарської діяльності, а не актами цивільного законодавства та сама НКРЕКП не наділена видавати нормативно-правові акти цивільного законодавства або встановлювати цивільні відносини в своїх постановах, які також не передбачені Законами України «Про ринок електричної енергії» та «Про НКРЕКП», з посиланням на те, що нормативно-правові акти НКРЕКП не пройшли державної реєстрації як це встановлено ст.117 Конституції України, а тому є неконституційними (такими, що не відповідають Конституції України).

10.10.2024 року від ОСОБА_2 надійшло клопотання про визнання факту порушення АТ «Харківобленерго» прав людини та споживача, а договір з розподілу електричної енергії неукладеним, за яким вона просить визнати факт порушення АТ «Харківобленерго» Конституційних прав і свобод позивача та просить зобов`язати відновити конституційні права шляхом приєднання жилого дому за адресоюм. Богодухів вул.Вишнева,28 (Воровського) до мережі для забезпечення електропостачанням; визнати факт порушення справ споживача, шляхом введення позивача в оману та жорстокою насильницькою практикою; визнати неукладеним договір між АТ «Харківобленерго» та позивачем ОСОБА_2 , який за словами представника відповідача діяв 01.01.2019р по 01.01.2024 р. Обґрунтовує клопотання тим, що відповідач АТ «Харківобленерго» веде нечесну підприємницьку практику: шляхом обману заволодів персональними даними позивача, примушуючи виконувати умови неукладеного типового договору, насильницькими господарськими діями, від`єднавши жилий дім за адресою: АДРЕСА_1 де постійно живе позивач, чим обмежив її конституційні права і свободи.

Також, 25.10.2024 року від ОСОБА_3 надійшло клопотання про витребування доказів, за яким вона просить, з метою повного дослідження матеріалів справи, витребувати у відповідача по справі АТ «Харківобленерго» наступні письмові докази: акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін за адресою домоволодіння вказаної вище; паспорт точки розподілу електричної енергії за адресою домоволодіння вказаної вище; договір про надання послуг з розподілу електричної енергії укладеного між АТ «Харківобленерго» та ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_4 від 01.01.2019р.; договір про надання послуг комерційного обліку укладений між АТ «Харківобленерго» та ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_4 (п.2.3.1.3) ККОЕЕ) від 01.01.2024р.

Крім того, 25.10.2024 року від ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів, за яким він просить, з метою повного дослідження матеріалів справи, витребувати у відповідача по справі АТ «Харківобленерго» наступні письмові докази: акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін за адресою домоволодіння вказаної вище; паспорт точки розподілу електричної енергії за адресою домоволодіння вказаної вище; договір про надання послуг з розподілу електричної енергії укладеного між АТ «Харківобленерго» та ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_5 від 01.01.2019р.; договір про надання послуг комерційного обліку укладений між АТ «Харківобленерго» та ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_5 (п.2.3.1.3) ККОЕЕ) від 01.01.2024р.

Позивачі в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені, надали клопотання за змістом яких позов просять розгляд справи проводити за їх відсутності. ОСОБА_3 та ОСОБА_1 у своїх клопотаннях також просили задовольнити клопотання по справі та витребувати відповідні документи, затребувані в клопотаннях.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотань за її відсутності, у їх задоволенні просила відмовити та залучити до матеріалів заперечення від 29.10.2024 року. Розгляд справи по суті просила відкласти на іншу дату в зв`язку з запланованим виїздом працівників Богодухівського РРЕ по проблемним споживачам за її участю. Згідно змісту наданих представником відповідача заперечень вона просить відмовити у задоволенні вищевказаних клопотань, оскільки вони були подані після відкриття провадження у справах та крім того після закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду. При цьому зазначила, що позивачі у своїх клопотаннях не надали документальних доказів про вжиті ним заходи щодо надання до суду вищевказаних у клопотаннях документів, а також недотрималися строку для надання клопотань до суду про витребування доказів відповідно до норм чинного законодавства України.

Згідно з ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч.2ст.247 ЦПК України, за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та розглянувши клопотання позивачів ,суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

У свою чергу, згідно з ч.ч. 2, 4 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Ухвалами Богодухівського районного суду Харківської області від 19 червня 2024 року позовні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 були прийняті до розгляду та відкрито провадження у справах.

Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 5 серпня 2024 року об`єднано в одне провадження цивільну справу №613/940/24, номер провадження 2/613/485/24 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та зобов`язання відновити становище, що існувало до порушення, цивільну справу №613/941/24, номер провадження 2/613/486/24 за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та зобов`язання відновити становище,що існувало до порушення та цивільну справу №613/942/24,номер провадження 2/613/487/24 за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та зобов`язання відновити становище, що існувало до порушення, присвоївши справі єдиний номер №613/940/24, номер провадження 2/613/485/24.Підготовче провадження в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та зобов`язання відновити становище, що існувало до порушення - закрито. Призначено справу до судового розгляду.

Разом з тим, ані разом з позовною заявою, ані протягом підготовчого провадження позивачами не було подано клопотання про витребування вищезазначених доказів.

Звертаючись до суду з вищевказаними клопотаннями про витребування доказів після спливу більше ніж 4 місяці після звернення до суду з цим позовом та майже через 3 місяці після закриття підготовчого провадження у справі, позивачі не порушували перед судом питання про поновлення строку подачі клопотань про витребування доказів.

Слід відмітити, що при цьому позивачі були обізнані про перебіг судового провадження та разом з тим, ними жодного разу не було зазначено про неможливість самостійного отримання та надання до суду доказів, про витребування яких вони просять у поданих клопотаннях про витребування доказів.

Суд зауважує, що у клопотаннях позивачами жодним чином не обґрунтовано поважності причин пропуску встановленого законом строку для подачі таких клопотань.

Враховуючи викладене, позивачами пропущено строк для подачі клопотань про витребування доказів, установлений ч. 2 ст. 83, ч. 2 ст. 84 ЦПК України, не заявлено клопотання про поновлення цього строку, що тягне за собою відмову у задоволенні клопотань. Отже, у задоволенні клопотань позивачів про витребування доказів слід відмовити.

Щодо клопотань про зміну предмету позову (незастосування рішень НКРЕКП у формі постанов; про визнання факту порушення АТ «Харківобленерго» прав людини та споживача, а договір з розподілу електричної енергії неукладеним).

Дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали вищевказаних клопотань про зміну предмету позову, приходить до наступних висновків.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Так, згідно змісту вказаних клопотань про зміну предмету позову (незастосування рішень НКРЕКП у формі постанов; про визнання факту порушення АТ «Харківобленерго» прав людини та споживача, а договір з розподілу електричної енергії неукладеним) тим самим позивачами фактично надано нову редакцію позову із зміненими підставами та предметом позову.

Слід зазначити, що зміст нової редакції позовної заяви не є ідентичним з первісним позовом і фактично містить нові, додаткові вимоги та обґрунтування позову.

Згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретно визначеної позивачем позовної вимоги позивач замість способу захисту прав який був заявлений при подачі позову, виявить бажання скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував і первісні вимоги.

Виходячи з положень п.3 ч.2ст.197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України і відповідно до ч.3ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Зміна позивачем підстав і предмету позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Це правило законодавець визначив імперативно. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, наявні правові підстави для відмови в задоволенні такого клопотання. Зміна предмета позову означає зміну матеріально-правової вимоги до позивача.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Також судом встановлено, що вищевказані клопотання про зміну предмета позову по даній цивільній справі подано позивачами під час розгляду справи по суті, після проведення першого судового засідання, тобто подані поза межами строків, встановлених процесуальним законом.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

В даному випадку, за змістом поданих до суду клопотань про зміну предмету позову позивачі фактично подали нову редакцію позову, виклавши нові обґрунтування позову та додаткові позовні вимоги.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01.11.2021 року по справі №405/3360/17.

Оскільки за своїм змістом подані клопотання фактично містять нові обґрунтування позовних вимог (підстави позову), а також викладені нові додаткові позовні вимоги (предмет позову), яких в первісному позові не було, що є недопустимим відповідно вимог статті 49 ЦПК України та фактично свідчить про подання позивачами нової позовної заяви з визначенням іншого способу захисту та нових обґрунтувань, та вказані клопотання подано за межами строків, встановлених процесуальним законом - суд прийшов до висновку, що в прийнятті клопотань про уточнення позовних вимог, у зв`язку із порушенням позивачами вимог ч.3 ст.49 ЦПК України щодо неможливості одночасної зміни предмету і підстав позову, слід відмовити та повернути їх позивачам.

Керуючись ст.ст. 12, 49, 83, 84, 126, ч.2 ст.258, ст.ст. 259-261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань позивачів про витребування доказів - відмовити.

Відмовити в прийнятті та повернути позивачам заяви (клопотання) про зміну предмету позову від 03.10.2024 та 10.10.2024 в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та зобов`язання відновити становище, що існувало до порушення.

Роз`яснити позивачам, що відмова в прийнятті заяв (клопотань) про зміну предмета позову не перешкоджає зверненню із позовною заявою до суду ,в загальному порядку.

Ухвала в частині відмови в прийнятті заяв (клопотань) про зміну предмету позову може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя