САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/3347/24
Провадження №2/726/483/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29.10.2024 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

До Садгірського районного суду міста Чернівці 25.10.2024 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Така позовна заява, згідно із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 жовтня 2024 року передана на розгляд головуючого судді Асташева С.А. та їй присвоєно ЄУНСС: 726/3347/24.

Перевіряючи подану позовну заяву на відповідність вимогам ЦПК України, доходжу такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, а тому порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Так, підставою відкриття провадження у цивільній справі судом є подання особою позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України, яка предметно, суб`єктно, інстанційно та територіально підсудна даному суду.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Тобто, розмір та порядок сплати судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір».

Так, згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3 028 гривні.

Отже, розмір судового збору за вимогу про розірвання шлюбу, заявлену у позові ОСОБА_1 , становить 1 211 гривень 20 копійок.

Закон України «Про судовий збір» визначає порядок сплати судового збору, встановлює ставки, які залежать від змісту позовних вимог (майнового, немайнового характеру), інших заяв процесуального характеру, статусу особи позивача (юридична, фізична особа).

Наведений Закон визначає обов`язок особи, яка звертається до суду за захистом свого майнового, немайнового права та/або обов`язку, здійснити сплату судового збору. Такий обов`язок справляння судового збору є законним фінансовим обмеженням та убезпечує від надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом із тим, у своєму позові ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору у справі, вказуючи на те, що наразі вона перебуває у скрутному матеріальному становищі у зв`язку із загостренням хронічного захворювання, ніде не працює, пенсію по інвалідності чи інших соціальних допомог не отримує на підтвердження чого долучає Довідку до акту МСЕК серії 12ААБ№647378, виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 18.10.2024, довідку ЧФ Чернівецького обласного центру зайнятості № 3981 від 09.10.2024, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків від 09.10.2024, довідку Департаменту соціальної політики управління з питань надання державних соціальних допомог і компенсації Чернівецької міської ради № 3245 від 09.10.2024.

Слід зауважити, що безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Своє клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач мотивувала скрутним матеріальним станом, однак такі підстави для відстрочення сплати судового збору законом не передбачені. Разом з тим, законом передбачена інша можливість відстрочення сплати судового збору за умов, що зазначені в ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Проте, позивач таких доказів суду не надала, тому у суду відсутні підстави, передбачені ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення сплати судового збору.

Дані долученої довідки до акту МСЕК серії 12ААБ№647378 суд не може взяти до уваги, адже у ній встановлено дату чергового переогляду 03.02.2023, а відповідно до виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 18.10.2024 ОСОБА_1 лише проходить обстеження для поновлення груп інвалідності.

Інші долучені документи не свідчать про те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

У зв`язку з наведеним, позивачці потрібно сплатити судовий збір у справі у розмірі 1 211 гривень 20 копійок та долучити квитанцію на оплату судового збору у справі.

Судовий збір має бути сплачений або перерахований за такими реквізитами: Отримувач коштів: Чернів.ГУК/Чернів.ТГ(Садгірський суд)/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37836095, Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.), Рахунок отримувача: UA0024405, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

З огляду на вищевикладене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - слід залишити без руху і надати позивачці строк 5 (п`ять) днів із дня вручення копії ухвали для сплати судового збору у визначеному ухвалою суду розмірі та долучення документу, що підтверджує сплату такого судового збору.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали суду, позовна заява, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною і повернута.

На підставі викладеного, Закону України «Про судовий збір», керуючись ст.ст. 175 - 177, 185, 354 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

В задоволені клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачці ОСОБА_1 строк 5 (п`ять) днів для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який рахувати з дня отримання нею копії даної ухвали.

Роз`яснити, що якщо у встановлений строк вказані недоліки не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. А. Асташев