Справа № 953/9845/24
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" жовтня 2024 р. м. харків
Суддя Київського районного суду м. Харкова Дяченко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Колективного підприємства «РАДА ТВР-78 ННЦ ХФТІ» про стягнення заборгованості по заробітній платі,-
Представниця позивачки ОСОБА_1 адвокат Бевзюк О.О. звернулась до суду через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з позовною заявою до відповідача Колективного підприємства «РАДА ТВР-78 ННЦ ХФТІ» та просила стягнути заборгованість по заробітній платі у розмірі 47 023,17 грн, та витрати на правничу допомогу у розмірі 40 000, 00 грн.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.10.2024 справу передано для розгляду судді О.М. Дяченко.
Після надходження позовної заяви суд вирішує питання щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, або відкриває провадження у справі.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.
Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Згідно з частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову є стягнення з Колективного підприємства «РАДА ТВР-78 ННЦ ХФТІ» на користь позивача не в повному обсязі виплачену заробітну плату, та повністю не виплачену компенсацію за невикористану відпустку при звільненні.
Позивачка зазначає, що станом на день звільнення 22.07.2024 кількість днів невикористаної відпустки 93 дні за період з 19.02.2020 по 31.12.2023, за період з 01.01.2024 по 22.07.2024 14 днів.
Сумарна заробітна плата за 2023 рік 142 966, 24 грн, середньоденна заробітна плата 391,69 грн.
Сума невиплаченої компенсації за невикористану відпустку за період з 19.02.2020 по 31.12.23 - 36 427,17 грн.
Сумарна заробітна плата за період липень 2023 рік червень 2024р. 110 349, 68 грн, середньоденна заробітна плата 301,50 грн.
Сума невиплаченої компенсації за невикористану відпустку за період з 01.01.2024р. по 22.07.2024р. 4 221,0 грн..
Таким чином, позивачці при звільненні не було виплачено компенсацію за невикористану відпустку в загальній сумі 40 648,17 грн.
При цьому, позивачкою зазначено приблизний підрахунок суми, яку необхідно стягнути з відповідача, однак він не може вважатися обґрунтованим, бо не відображає обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування та інше) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами угоди, відображення проведених оплат, тощо.
Отже, обґрунтований розрахунок позовних вимог вимагає посилання на первинні документи.
Такі посилання слід пов`язувати з відповідними юридичними фактами, які мали місце і впливали на розмір суми боргу, з обов`язковим зазначенням часу їх настання.
Відсутність такого розрахунку позбавляє суд можливості перевірити правильність такого нарахування.
В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину. Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.
Представниця позивачки у позовній заяві зазначено, що позивачка перебувала у трудових відносинах із Колективного підприємства «РАДА ТВР-78 ННЦ ХФТІ» з 20.02.2017 по 22.07.2024. Була звільнена за власним бажанням за ст. 38 КЗПП України.
За твердженням позивачки, на час звільнення відповідач не в повному обсязі виплатив заробітну плату, та повністю не була виплачена компенсація за невикористану відпустку.
Так, зі змісту позовної заяви не надається за можливе встановити дату фактичного розрахунку колишнього роботодавця із позивачкою або відомостей про відсутність взагалі такого розрахунку з позивачкою, що в свою чергу має суттєве значення при судовому розгляді даної категорії справ.
Так, позивачкою не надано до позовної заяви жодного доказу в підтвердження того, що відповідач не розрахувався з нею.
Згідно ст. 233 КЗпП України, із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).
Згідно до ст. 234 КЗпП України, у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.
До позовної заяви не надано письмових доказів, з якого часу особа дізналась про порушення свого права.
Крім того, позовна заява у відповідності п. 6 ч.3 ст.175 ЦПК України, повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.
У позовній заяві відсутні відомості щодо того, що позивачка зверталась до відповідача з вимогою добровільно виплатити їй заборгованість.
Частина 1 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовна заява відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків, а саме: обґрунтований розрахунок позовних вимог, докази, з якого часу особа дізналась про порушення свого права, відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.
При цьому, суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.
Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.
Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.
На підставі наведеного, керуючись ст. 175, 176, 177, 185, 187, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Колективного підприємства «РАДА ТВР-78 ННЦ ХФТІ» про стягнення заборгованості по заробітній платі залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя О.М. Дяченко