УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Майстренко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та встановлення факту самостійного (одноособового) виховання дитини,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та встановлення факту самостійного (одноособового) виховання дитини.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.09.2024 для розгляду зазначеної заяви визначено суддю Майстренко О.М. Фактично справу передано судді згідно реєстру передачі справ 19.09.2024.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 24.09.2024 позовну заяву залишено без руху та надано п`ятиденний строк для усунення недоліків.

25 вересня 2024 року дану ухвалу направлено позивачу шляхом поштового зв`язку «Укрпошта».

28 жовтня 2024 року до суду повернувся конверт із копією ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 24.09.2024 про залишення позовної заяви без руху, що свідчить про те, що останній не скористався своїм правом отримати судове відправлення.

Станом на 29.10.2024 позивач недоліки позовної заяви не усунув.

В період з 24.09.2024 (дата залишення позовної заяви без руху) позивач про стан розгляду його позовної заяви не цікавився та до суду з метою надання інформації не звертався.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Вищезазначене свідчить про те, що позивач не вважає за необхідне поцікавитись про рух своєї позовної заяви в суді та не є заінтересованим у якнайшвидшому її розгляді.

Таким чином, визначені ухвалою суду від 24.09.2024 недоліки позивачем усунуті не були.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

За таких обставин,враховуючи те, що позивач недоліки позовної заяви не усунув, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та встановлення факту самостійного (одноособового) виховання дитини вважати не поданою та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. Майстренко