Провадження № 2/947/853/24
Київський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого - судді Коваленко О.Б.,
За участю - секретаря Маценко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить визначити йому строк шість місяців з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на день смерті був зареєстрований та проживав у своїй квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
ОСОБА_4 на день смерті перебував у шлюбі із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка є матір`ю Позивача та ОСОБА_3 . Оскільки ОСОБА_2 пережила ОСОБА_4 , то вона є спадкоємцем першої черги.
Крім того, у Спадкодавця було двоє дітей: син - позивач, та донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Тобто, спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_4 є троє осіб; Позивач (син), ОСОБА_3 (донька) та ОСОБА_2 (дружина, вдова).
Після смерті Спадкодавця відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, із вказаної квартири АДРЕСА_1 , яка є його особистою приватною власністю, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 22.06.2004 р, однак будь-хто із спадкоємців цю спадщину не оформив, що підтверджується листом нотаріуса від 18.09.2023 № 3917/02-14 .
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Станом на день пред`явлення даного позову ніхто із заявами про прийняття спадщини після смерті Спадкодавця, окрім Позивача, не звертався до нотаріуса.
Спадкова справа заведена 18.09.2023 за заявою Позивача державним нотаріусом Малиновської державної нотаріальної контори у м. Одеса Ставнійчук О.О., що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 18.09.2023 р. На день смерті ОСОБА_4 серед спадкоємців першої черги з ним разом були зареєстровані лише відповідачі - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Позивач був зареєстрований за іншою адресою, а тому фактично спадщину не прийняв.
Тобто, за загальним правилом спадкування відбувається за заповітом і лише при його відсутності - за законом.
Так, у вересні 2023 р., перебираючи особисті речі померлого ОСОБА_4 у квартирі, де він мешкав, Позивач разом із матір`ю ОСОБА_2 знайшли заповіт, який складено ОСОБА_4 на випадок своєї смерті.
Вказаний заповіт від імені ОСОБА_4 посвідчено 04.10.2022 приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Єлькіним О.М. за р. № 1066 .
Відповідно до цього Заповіту ОСОБА_4 заповів належну йому Квартиру своєму сину - ОСОБА_1 .
До цього часу Позивач не знав про існування Заповіту, оскільки Спадкодавець був похилого віку (87 років), мало розмовляв та мав вади здоров`я, зокрема, старчу втрату пам`яті.
18 вересня 2023 р. з метою прийняття спадщини після смерті Спадкодавця Позивач особисто звернувся до державного нотаріуса Малиновської державної нотаріальної контори м. Одеса Ставнійчук О.О. із відповідною заявою про прийняття спадщини.
Однак, нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті Спадкодавця у зв`язку із пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини, що підтверджується листом нотаріуса від 18.09.2023 № 3917/02-14. Позивач розумів, що його матір ОСОБА_2 проживала разом із батьком ОСОБА_4 , а тому оформить спадщину як дружина померлого. Однак, як вказано вище, виявилось, що Спадкодавець бажав, щоб саме Позивач отримав Квартиру у спадщину, про що свідчить його воля у Заповіті.
Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином у порядку ст.128, 131 ЦПК України.
Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, про час та місце його проведення повідомлялися належним чином, надали заяву в якій просили справу слухати у відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечували.
Відповідачі в судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення повідомлялися належним чином, просили справу слухати у відсутності.
При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, який повідомлений про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою представника позивача, що відповідає положенням ст. 280-282 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.
У судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після смерті Спадкодавця відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, із вказаної квартири АДРЕСА_1 , яка є його особистою приватною власністю, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 22.06.2004 р, однак будь-хто із спадкоємців цю спадщину не оформив, що підтверджується листом нотаріуса від 18.09.2023 № 3917/02-14 .
Державним нотаріусом Малиновської державної нотаріальної контори м. Одеса відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті Спадкодавця у зв`язку із пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини, що підтверджується листом нотаріуса від 18.09.2023 № 3917/02-14.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Згідно з правовими позиціями Верховного Суду України, викладеними в постанові Пленуму від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017року № 6-1320цс17.
Відповідно до правових висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, Позивач був необізнаний про наявність Заповіту, складеного на його користь, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, а тому причина пропуску Позивачем строку прийняття спадщини є поважною, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. _
Тобто, Позивач фактично через необізнаність про наявність Заповіту на своє ім`я був позбавлений можливості звернутися до нотаріуса згідно з вимогами ст. 1269 ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням наведених правових положень та встановлених обставин справи суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню
Керуючись ст.ст. 2, 5, 10, 13,76-81, 259, 263-265, 268, 280-283, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення суду.

Повний текст рішення суду буде виготовлено у строк до 12.02.2024 року включно.

Суддя Коваленко О. Б.