Справа № 361/7791/24
Провадження № 2/361/4697/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2024 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бражник Н. М.

за участю секретаря судових засідань Охріменко Є.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовомОСОБА_1 до Першої Броварської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування запису та накладеної заборони на житловий будинок,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом та просила суд:

1. Скасувати запис про накладення заборони на житловий будинок із відповідними надвірними будівлями та спорудами на АДРЕСА_1 , який на праві приватної власності належить їй, внесений до Алфавітної Книги з обліку заборон за 1965 рік (підстава обтяження: повідомлення б/н Вантажного автопарку № 17 від 20 вересня 1965 року; об`єкт обтяження: будинок, склад: ціле, стан: добудоване, статус: житлове, адреса: АДРЕСА_1 ; архівний номер: 3190339KIEV469, архівна дата: 26 вересня 2000 року; дата виникнення: 20 вересня 1965 року, № реєстра: 189, внутр. № F301853B2AF14E2D6336, коментар: с. 142189);

2. Скасувати заборону із житлового будинку із відповідними надвірними будівлями та спорудами на АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав 06, форма власності приватна, розмір частки 1/1), який належить їй на праві приватної власності, перенесену Броварською міською державною нотаріальною конторою до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (тип обтяження заборона (архівний запис), реєстраційний номер обтяження 1219360, зареєстровано: 04 серпня 2004 року 15:54:35 за № 1219360 реєстратором; АДРЕСА_2 ).

Позов мотивувала тим, що вона є власницею житлового будинку АДРЕСА_1 , на який державною нотаріальної конторою накладено обтяження, чим порушено її право власності.

Крім того, ОСОБА_2 , щодо якого, як власника будинку, накладено обтяження, ніколи не був зареєстрований та не проживав у належному їй будинку, а тому вважає, що заборона на житловий будинок внесена помилково у Алфавітну книгу з обліку заборон за 1965 рік та надалі у Єдиний реєстр заборон.

Перша Броварська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) листом від 01 травня 2024 року Вих. № 952/01-16 рекомендувала їй звернутися до суду для вирішення питання скасування запису та зняття накладеної заборони на належний їй будинок.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 серпня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі та призначено її до розгляду.

Позивачка належним чином повідомлена про розгляд справи, в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Перша Броварська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) просила суд розглянути справу без її участі у зв`язку з надмірним навантаженням.

Позивачка до суду додаткових заяв, пояснень не подавала, відповідач не використав право подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Суд встановив, що рішенням Виконкому Броварської міської ради депутатів трудящих Київської області УРСР від 21 листопада 1956 року № 29 ОСОБА_3 виділено земельну ділянку під забудову житлового будинку на АДРЕСА_1 (а. с. 14).

Як вбачається із технічної документації за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 побудував та ввів в експлуатацію житловий будинок (а. с. 13, 15 24).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , а його дружина ОСОБА_1 успадкувала за законом все належне йому майно, зокрема і житловий будинок АДРЕСА_1 , який належав йому на підставі договору дарування (а. с. 25 32).

На замовлення ОСОБА_1 Комунальне підприємство Броварської міської ради Броварське бюро технічної інвентаризації 27 квітня 2015 року виготовило технічний паспорт на житловий будинок АДРЕСА_1 (а. с. 33 37).

Із відомостей будинкової книги за адресою: АДРЕСА_1 вбачається, що зареєстрованими у цьому будинку значились: ОСОБА_5 , 1912 року народження, ОСОБА_3 , 1913 року народження, ОСОБА_4 , 1936 року народження, ОСОБА_6 1938 року народження, ОСОБА_7 , 1940 року народження, ОСОБА_7 , 1947 року народження, ОСОБА_1 , 1942 року народження, ОСОБА_7 , 1947 року народження, ОСОБА_8 , 1961 року народження, ОСОБА_8 , 1964 року народження, ОСОБА_9 , 1966 року народження, ОСОБА_10 , 1986 року народження (а. с. 38 50).

Відповідно до інформації зДержавного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 08 квітня 2024 року № 373216513 на житловий будинок АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 , наявне обтяження.

Згідно з розділу «Актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень» встановлено: номер запису про обтяження: 989341; дата, час державної реєстрації: 04 серпня 2004 року 15:54:35; державний реєстратор Журавська В.В. Броварська міська державна нотаріальна контора, Броварський районний нотаріальний округ, Київська область; документи подані для державної реєстрації: повідомлення, серія та номер: б/н виданий 20 вересня 1965 року, видавник: Вантажний автопарк № 17; підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 21776470 від 03 червня 2015 року 14:59:16, ОСОБА_11 Броварська міська державна нотаріальна контора, Броварський районний нотаріальний округ, Київська область; вид обтяження: заборона на нерухоме майно; відомості про суб`єктів обтяження: особа, майно/права, якої обтяжуються: ОСОБА_2 ; відомості про реєстрацію до поновлення/перенесення: Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 1219360, 04 серпня 2004 року, 15:54:35; зміст, характеристика обтяження: № реєстра: 189, внутр. № F301853B2AF14E2D6336, коментар: с. 142189; опис предмета обтяження: будинок склад: ціле, стан: добудоване, статус: житлове, адреса: АДРЕСА_1 (а. с. 55 59).

Перша Броварська державна нотаріальна контора листом від 01 травня 2024 року за Вих. № 952/01-16 повідомила ОСОБА_1 проте, що до Алфавітної Книги з обліку заборон за 1965 рік було внесено запис про накладення заборони на житловий будинок під номером АДРЕСА_1 , власником якого зазначений ОСОБА_2 , підстава обтяження: повідомлення б/н Вантажного автопарку від 20 вересня 1965 року. Архівний запис перенесений до електронної бази Єдиного реєстру заборон. Відповідно до ст. 74 Закону України «Про нотаріат» встановлено чіткий перелік підстав для зняття арешту, проте у даному випадку нотаріус не має права на зняття обтяження. Рекомендовано для вирішення цього питання звернутися до суду (а. с. 66).

За змістом статей 15 і 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Так, у справі, що розглядається до суду звернулась з позовом ОСОБА_1 та визначила відповідачем Першу Броварську державну нотаріальну контору Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), просила суд скасувати запис про накладення заборони на належний їй житловий будинок на АДРЕСА_1 , внесений до Алфавітної Книги з обліку заборон за 1965 рік та скасувати заборону із зазначеного житлового будинку перенесену Броварською міською державною нотаріальною конторою до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 04 серпня 2004 року (тип обтяження заборона (архівний запис), реєстраційний номер обтяження 1219360).

Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат».

З огляду на ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що нотаріат в Україні це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За загальним правилом державна реєстрація прав проводиться будь-яким державним реєстратором за заявами у сфері державної реєстрації прав (абзац 4 ч. 5 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Тобто, державна реєстрація прав проводиться державним реєстратором не з власної ініціативи, а на підставі відповідної заяви, поданої зацікавленою особою. Відносини у сфері державної реєстрації речового права виникають між суб`єктом звернення за такою послугою та суб`єктом, уповноваженим здійснювати відповідні реєстраційні дії.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

Відповідно до висновку Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладеного у постанові від 19 січня 2021 року у справі № 227/5540/18 (провадження № 61-3521св20) відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Тобто, відповідач це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При цьому неналежний відповідач це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі належному відповідачеві.

Позовна вимога про скасування (припинення) заборони на відчуження всього належного позивачу майна не може бути звернена до державної нотаріальної контори. Державний реєстратор, зокрема і державний нотаріус, зобов`язаний виконати рішення суду щодо скасування державної реєстрації речового права або його обтяження незалежно від того, чи був цей реєстратор залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений.

Крім того, викладене узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18), згідно з яким належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) міститься правовий висновок про те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно із специфікою спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову. Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Тобто пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 19 жовтня 2022 року у справі № 204/1482/20, провадження № 61-5845св22).

Враховуючи викладене, а також, що позовні вимоги про скасування запису про накладення заборони та скасування заборони на належний позивачці будинок не можуть бути пред`явлені до державної нотаріальної контори, суд відмовляє у позові.

Керуючись ст. ст. 2-13, 76-81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні позовуОСОБА_1 до Першої Броварської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про скасування запису та накладеної заборони на житловий будинок.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Бражник