Справа № 274/6121/24 Провадження № 2/0274/1511/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
28.10.24 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1
доБердичівської міської ради Житомирської області
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулася з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що їй нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька у зв`язку з пропуском строку, встановленого законодавством України для прийняття спадщини, цей строк вона пропустила з поважних причин, оскільки їй не було відомо про наявність спадкового майна та через віддаленість її місця проживання від місця відкриття спадщини та зайнятість на роботі.
Бердичівська міська рада Житомирської області своєї позиції щодо предмета спору у порядку визначеному нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомила, проте від неї надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника, у якій також вказано, що щодо задоволення позову вона не заперечує.
ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом від 10.09.1970 р. про народження, постановою від 29.05.2024 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Пшеничної Є.С. та свідоцтвом від 07.08.2021 р. про право на спадщину за заповітом (а. с. 9, 11, 14).
Тобто, зважаючи на статті 1216 1218, 1222, 1223, 1258 та 1261 Цивільного кодексу України, ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_2 першої черги за законом.
Відповідно до частини третьої статті 1268, частин першої та другої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_2 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви та постанови від 29.05.2024 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Пшеничної Є.С. (а. с. 11).
Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до абзаців першого та другого пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Згідно з частиною першою статті 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , і лише за їх відсутності територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
З постанови від 29.05.2024 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Пшеничної Є.С. випливає, що інші спадкоємці ОСОБА_2 , які б прийняли спадщину, відсутні (а. с. 11).
ОСОБА_2 до дня смерті проживав у м. Бердичеві Житомирської області, що підтверджується договором від 30.12.2020 р. на вклад "Мій пенсійний депозит", укладеним ним з Акціонерним товариством "Державний ощадний банк України", договором від 07.08.2021 р. дарування, укладеним ним з ОСОБА_1 (а. с. 12, 15).
Таким чином Бердичівська міська рада Житомирської області є належним відповідачем у справі, оскільки місцем відкриття спадщини ОСОБА_2 є м. Бердичів Житомирської області, а інші спадкоємці, які прийняли спадщину ОСОБА_2 , відсутні.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про наявність спадкового майна та через віддаленість її місця проживання від місця відкриття спадщини та зайнятість на роботі.
Частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В порушення зазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України ОСОБА_1 не довела, що їй не було відомо про наявність спадкового майна (будь-яких доказів на підтвердження цієї обставини нею не подано).
Але якщо ж навіть і виходити з того, що ОСОБА_1 не знала про існування спадкового майна, то ця обставина не перешкоджала їй у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини (подати заяву про прийняття спадщини) після смерті батька ОСОБА_2 .
Щодо посилань ОСОБА_1 на віддаленість її місця проживання від місця відкриття спадщини, то ці обставини нею доведені, а саме що вона проживає у м. Чернівці, що підтверджується відповідною відміткою у її паспорті (а. с. 7).
Однак, як саме це перешкоджало ОСОБА_1 протягом шести місяців після смерті батька ОСОБА_2 , з`явитися до м. Бердичева Житомирської області та подати заяву про прийняття спадщини, вона жодним чином не обґрунтовує.
Крім того,перебуваючи у м. Чернівці, ОСОБА_1 могла подати поштою заяву (повідомлення, телеграму) про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , що передбачено Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 р. № 296/5 (зокрема, пунктом 2.1 Глави 10: спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини).
Посилання ОСОБА_1 на зайнятість на роботі також нею не доведено: будь-яких доказів того, що вона працює і що це перешкоджало з`явитися до м. Бердичева Житомирської області та подати заяву про прийняття спадщини нею не подано.
Таким чином невчинення ОСОБА_1 дій з прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними.
Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці ОСОБА_2 , які прийняли спадщину, відсутні, а Бердичівська міська рада Житомирської області щодо задоволення позову не заперечує, Суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Бердичівської міської ради Житомирської області (Житомирська область, м. Бердичів, пл. Центральна, 1, код ЄДРПОУ 13576960) задовольнити.
2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут