Справа № 149/3148/24
Провадження №2/149/954/24
Номер рядка звіту 61
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

29.10.2024 р. Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Робак М. В.,

при секретарі Поліщук Л. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмільнику цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру часток у спільній сумісній власності та визнання права власності на майно,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась із вищевказаним позовом до суду, обгрунтовуючи свої вимоги тим, що у 1995 році ОСОБА_1 , її батько - ОСОБА_4 , мати - ОСОБА_2 та сестра - ОСОБА_3 , скористались правом на приватизацію державного житлового фонду та отримали на праві приватної спільної сумісної власності квартиру за АДРЕСА_1 , про що було видано свідоціво про право власності на житло № НОМЕР_1 від 18 березня 1995 року. Зазначене свідоцтво про право власності на житло було належним чином зареєстровано в Хмільницькому відділенні ВООБТІ. Разом з тим, у свідоцтві про право власності на житло частки у квартирі між співвласниками визначені не були. ІНФОРМАЦІЯ_1 батько ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 , виданим Уланівською сільською радою Хмільницького району Вінницької 26 квітня 2012 року. Після його смерті до успадкування залишилася частина квартири за АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло за № НОМЕР_3 від 18 березня 1995 року. Разом з тим, отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно у нотаріальному порядку є неможливим у зв`язку із тим, що у свідоцтві про право власності на житло не зазначені частки кожного співвласника у спільній сумісній власності на квартиру. За таких обставин виникла необхідність у зверненні до суду з позовом про визнання права власності на майно. Відповідачами по даній справі є інші співвласники вищезазначеної квартири.

Ухвалою суду від 01.10.2024 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

В підготовче судове засідання сторони не з"явились, подали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Позивач просить позов задоволити, відповідачі подали заяви про визнання позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як встановлено судом,одноквартирний житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_2 , площею:60,4 га, належить на праві спільної сумісної власності 71/1000 долі будинку ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нжитло (а.с.7).

Згідно технічної характеристики на квартиру квартира розташована на 1 поверсі, 2 поверхового будинку, 3 кімнати, загальна площа 60,4 км.м.( копія а.с. 7-11).

Згідно висновку про вартість житла станом на 25.09.2024 року ринкова вартість трикімнатної квартири за адресою АДРЕСА_2 становить 185500 грн.( а.с. 12)

Відповідно до копії свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 (а.с.13).

Згідно довідки виданої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті батька в АДРЕСА_2 , з ним були зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 ( а.с. 14)

Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, приватним нотаріусом Мілещенко О.Л. 26.09.2012 року заведено спадкову справу № 53441827 ( копія а.с. 15).

Згідно рішення УРСР 16.10.2000 р. шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано ( копія а.с. 16).

ОСОБА_5 є дочкою ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народженнясерії НОМЕР_5 (копія а.с.17).

ОСОБА_5 змінила прізвище на " ОСОБА_7 " , що підстверджується копією свідоцтва про одруження (а.с.18).

За заявою позивачки заведено спадкову справу до майна померлого (а.с. 30)

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст.355, ч. 1 ст.356 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.

Відповідно до ст. 357 ЦК України, частки в праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом, якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна.

Статтею 368 ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Отже, з огляду на рівність часток співвласників на квартиру за АДРЕСА_1 , частки ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , та померлого ОСОБА_4 , у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку є рівними та складають по 1/4 за кожним.

Відповідно до роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Відповідно достатті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідноіз статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними (частина перша статті 1267 ЦК України), при цьому відповідно до частини другої статті 1275 ЦК України якщо від прийняття спадщини відмовився один із спадкоємців за законом з тієї черги, яка має право на спадкування, частка у спадщині, яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за законом тієї ж черги і розподіляється між ними порівну.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шестимісячного строку він не заявив про відмову від неї.

Також, в силу припису частин першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 зазначено, що у разі неможливості оформлення спадкових прав у нотаріуса особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Позивачка не надала доказів, які б свідчили про існування перешкод в отриманні нею свідоцтва про право на спадщину після смерті батька, враховуючи, що суд задоволив позовну вимогу про визначення розміру ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на квартиру, а тому підстав для визнання за нею права власності на спадкове майно не має.

З урахуванням викладеного, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст..76,81,141,200, 264,265, 354,355 ЦПК суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру часток у спільній сумісній власності та визнання права власності на майнозадоволити частково.

Визначити розмір ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на квартиру за АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6 та за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 по 1/4 частки у кожного.

В іншій частині позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду на протязі 30-ти днів з дня складення повного тексту рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Марина РОБАК