Справа №534/1153/24
Провадження №2/534/345/24
КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2024 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області в складі головуючого судді Куц Т.О., з участю: секретаря судового засідання Дегтяр Є.І., за участі представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду справу за цивільним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, третя особа Приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Коваленко Віктор Володимирович про визнання права власності в порядку спадкування,

встановив:

ОСОБА_3 звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому прохає визнати за нею в порядку спадкування за законом після ОСОБА_5 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на частку квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду, постановлено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

06.09.2024 до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про об`єднання в одне провадження цивільну справу №534/2189/21 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень та про визнання права власності на нерухоме майно, яке перебуває у провадженні судді Комсомольського міського суду Полтавської області Морозова В.Ю. із вказаною справою та слухати її в одному провадженні судді Морозова В.Ю. Посилаючись на те, що 18.12.2021 року ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом про скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень та про визнання права власності на нерухоме майно, в якому просив скасувати рішення державного реєстратора, припинити право власності ОСОБА_4 на квартири АДРЕСА_1 та визнати право власності на зазначеної квартири. Відповідач ОСОБА_4 звернулась до суду із зустрічним позовом про стягнення з ОСОБА_5 коштів, які він отримав за продаж частини квартири ОСОБА_4 . Зустрічний позов про стягнення коштів в розмірі 211750 грн., який об`єднаний в одне провадження з первісним позовом. Ухвалою від 20.06.2023 року провадження у справі було зупинене у звязку зі смертю позивача ОСОБА_5 .

На даний час рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно ОСОБА_4 не скасоване, право власності ОСОБА_4 на квартири не припинене, право власності за ОСОБА_5 на квартири не визнане. Отже, на момент смерті право власності на майно, а саме частку квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_5 не набув, а твердження позивача про те, що до складу спадкової маси після смерті ОСОБА_5 входить 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 , оскільки договір купівлі-продажу 1/2 частини квартири від 05.10.2018 року був визнаний недійсним рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 02 березня 2021 року у справі 534/1414/19, є безпідставним. оскільки суд не визнав права власності на частку в квартирі за ОСОБА_7 .

У підготовчому засіданні представник відповідача підтримав клопотання про об`єднання цивільних справ в одне провадження, зазначивши підстави, викладені у ньому.

Представник позивача заперечував проти клопотання , посилаючись на безпідставність заявленого клопотання, зазначивши, що таке об`єднання суперечить вимогам ст.188 ЦПК України.

Суд, заслухавши думки учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання приходить до наступних висновків.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ст.188 ЦПК України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача. Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 25.07.2019 у справі №916/2733/18 об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи. Об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду.

Суд також звертає увагу, що на відміну від об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним, об`єднання позовних вимог в межах окремих цивільних справ в одне провадження не допускає виникнення подвійного статусу учасників цивільного процесу, тобто, після об`єднання в межах ст.188 ЦПК України позивач не може набути статусу відповідача та навпаки.

Крім того справа № 534/2189/21 розглядається за правилами спрощеного провадження в той час, як справа № 534/1153/24 за правилами загального позовного провадження та перебуває на стадії підготовчого судового засідання.

Незважаючи на те, що обидва позови взаємопов`язані, у справі приймають участь ті ж сторони, при цьому, ОСОБА_3 у даному провадженні має статус позивача, а по справі №534/2189/21 за зустрічним позовом вона є відповідачем (суддя Морозов В.Ю.) , що суперечить вимогам ч.2 ст.188 ЦПК України.

Враховуючи викладене , суд не вбачає процесуальнх підстав для об`єднання в одне провадження вказаних справ, зважаючи також на те , що по одній з них зупинено провадження до розгляду даної справи і на обгрунтування клопотання не надано будь яких доказів. оскільки таке об`єднання може призвести до недотримання завдань цивільного судочинства, у звязку з чим у задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Дворника О.В. про об`єднання справ необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.43, 188, 260, 353 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання представника відповідача Дворника О.В. про об`єднання вказаної справи із справою № 534/2189/21 відмовити.

Ухвала остаточна та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.О.Куц