У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

03 січня 2024 року

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ,

від імені якого діє адвокат Довгалюк Роман Олександрович,

до ОСОБА_2 ,

про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в:

До суду надійшла вищевказана позовна заява.

Стосовно розгляду матеріалів позовної заяви на предмет можливості відкриття провадження у справі суд враховує таке. Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. 175,176,177 ЦПК України. При вирішенні питання відкриття провадження у справі виявлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175,177 ЦПК України.

Положеннями п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч вищевказаним вимогам позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача.

Частиною 1 статті 177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Пунктом 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи передбачено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частинами п`ятою - сьомою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

У даному випадку, позовна заява подана до суду в електронній формі, однак доказів надсилання позовної заяви з доданими документами відповідачу у порядку, визначеному ст. 43 ЦПК України, позивачем не надано.

Пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Позивачем до позову долучено копії двох аркушів договору купівлі-продажу квартири від 17.11.2017, однак копію договору у повному обсязі не долучено, що позбавляє суд можливості повно та достовірно встановити його зміст.

Крім того, предметом спору у даній справі є також автомобіль Renault Megane, реєстраційний номер НОМЕР_1 , однак у позові відсутнє посилання на докази щодо права власності на автомобіль, та до позову такі докази не долучені.

Частинами 1,2 статті 84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Також, згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В пункті 2 частини 1 статті 176 ЦПК передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Аналогічні правові висновки містяться в постановах Великої Палати Верховного Суду у справі №907/9/17 від 26.02.2019 та Касаційної цивільної палати Верховного Суду від 02.10.2019 у справі № 307/23/18.

Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Позивачем визначено ціну позову, яка у даному випадку повинна виражатися вартістю спірного майна, у сумі 166 770 грн. Разом з тим, позивачем до позову не долучено доказів, з яких можливо встановити, що визначена позивачем ціна позову відповідає вартості спірного нерухомого та рухомого майна, та що така вартість є актуальною на момент звернення до суду, зазначена ціна позову не підтверджена належними доказами, зокрема, висновком спеціаліста, виходячи з яких можливо визначити дійсну вартість об`єктів спірного майна на день звернення з позовом до суду та суму судового збору.

Отже позивачу необхідно надати до суду докази щодо вартості спірного майна, яка має бути актуальною на момент звернення до суду, або повідомити суду відповідною заявою інші підстави для звільнення від сплати судового збору, за їх наявності.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за позовну вимогу про поділ майна при розірванні шлюбу, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу про поділ майна при розірванні шлюбу за ставками на 01.01.2023, розмір якого необхідно визначити з підтвердженої належними доказами вартості спірного майна, яка є актуальною на момент звернення з позовом до суду, та надати до суду докази його сплати.

Судовий збір підлягає сплаті на рахунок: отримувач: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат), номер рахунку UA0006831, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

У разі, якщо на день подання позову позивач не може встановити його точну ціну, враховуючи, що предметом спору є нерухоме майно квартира, яка складається з п`яти житлових кімнат та службових приміщень площею 94,7 кв.м., а також автомобіль, розмір судового збору суд попередньо визначає у сумі 8 052,00 грн (максимальна сума судового збору, яка підлягає сплаті при зверненні до суду з позовом про поділ майна при розірванні шлюбу).

У разі, якщо визначена судом сума судового збору виявиться надмірною відносно ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи, переплачена сума судового збору підлягатиме поверненню позивачу.

Недотримання позивачем зазначених положень при зверненні з позовною заявою у справі перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

За положеннями ст.185 ЦПК України якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 ЦПК України та/або не сплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та керуючись статтями 175,177,185 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Довгалюк Роман Олександрович, до ОСОБА_2 , про поділ майна подружжя- залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків - упродовж семи днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Воробйова