Провадження № 2/761/8933/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

за участю секретаря Марінченко Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в загальному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю в один місяць, який буде достатнім для звернення з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася в зв`язку із смертю ОСОБА_2 . Позовна заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, померла мати позивача - ОСОБА_2 , про що 02.01.2024 складено актовий запис про смерть. На день її смерті залишилося майно, а саме квартира АДРЕСА_1 , та 1/3 квартири АДРЕСА_2 . Позивач зазначив, що крім нього спадкоємцем за законом є його рідний брат ОСОБА_3 , який в строки визначені законом для прийняття спадщини не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в зв`язку із тим, що у своїх діях керувався положенням п. З постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28 лютого 2022 року, відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Позивач також зазначив, що лише під час отримання відмови нотаріуса видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом, дізнався про те, що вищенаведений пункт був виключений з постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28 лютого 2022 року. Зважаючи на вкладене позивач і звернувся до суду за захистом своїх інтересів.

Провадження в справі відкрито 14.08.2024, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Позивач в судове засідання не з`явився про дату та час розгляду повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник Київської міської ради направив в адресу суду відзив, в якому просив ухвалити рішення згідно з норм чинного законодавствам України та розглядати справу за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, померла ОСОБА_2 , про що 02.01.2024 складено Актовий запис про смерть №116, що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого 02.01.2024 Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), яке міститься в матеріалах справи.

Як вбачається з свідоцтва про народження померла є матір`ю позивача ОСОБА_1 про що свідчить свідоцтв про народження, серія № НОМЕР_1 від 03.09.1968 та експертним висновком №056/1220-m від 05.08.2024 Українського бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України (копії долучено до матеріалів справи).

Позивач вказує, що на день смерті ОСОБА_2 їй на праві власності на праві власності належали квартира АДРЕСА_1 , та 1/3 квартири АДРЕСА_2 .

Після відкриття спадщини позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Возбранної Тетяни Григорівни із заявою про прийняття спадщини.

Згідно Інформаційних довідок зі спадкового реєстру, сформованих нотаріусом, 01 серпня 2024 року за №77843635, №77843680, заповіти/спадкові договори, які вчинені спадкодавцем, а також спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину в Спадковому реєстрі не зареєстровані.

Постановою від 06.08.2024 року № 152/02-31 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Возбранна Т.Г. повідомила позивача про те, що заведено спадкову справу №45/2024, яка зареєстрована в Спадковому реєстрі за №72780716 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) відповідно до положень ст. 1216 ЦК України.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, як це визначено ст. 1217 ЦК України.

Час відкриття спадщини, згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи.

За приписами ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до положень ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таку позицію висловив Верховний Суд України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду в складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17.

Позивач від спадщини, на яку він має право по закону, не відмовлявся, підтвердженням чого є звернення позивача до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Возбранна Т.Г. із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася через смерть його матері, для чого надав нотаріусу письмову заяву про прийняття спадщини, яка була оформлена та підписана ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 1269 Цивільного Кодексу України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно із статтею 1270 Цивільного Кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вказує позивач, в своїх діях вінкерувався положенням п. З постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28 лютого 2022 року, відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Також зазначив, що лише під час отримання відмови нотаріуса видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом, дізнався про те, вказаний пункт постанови був виключений.

Судом також береться до уваги правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові Верховного Суду від 07 грудня 2023 року у справі № 548/2415/21, згідно до якої вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду часу від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Суд вважає за можливе зауважити, що запровадження в Україні воєнного стану через реальну збройну агресію Російської Федерації проти України, ведення інтенсивних бойових дій на території України, повсякчасні обстріли території України та м. Києва, в тому числі, із застосуванням дронів великого радіусу дії, крилатих, балістичних та гіперзвукових ракет становило реальну загрозу життю та здоров`ю позивача, являло для ОСОБА_1 реальну та непереборну перешкоду.

Відповідно до правової позиці Верховного Суду, викладеній у постанові від 16 серпня 2023 року в справі № 758/13293/18, норми частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Суд також враховує, що звернення із заявою про прийняття спадщини відбулося із незначним проміжком пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини на тлі досі триваючої агресії проти України, (правова позиція Верховного Суду, викладеній у постанові від 16 серпня 2023 року в справі № 758/13293/18).

Доказів, які в б свідчили про те, що вказані обставини не відповідають дійсності під час розгляду справи отримано не було.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 15, 16, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) додатковий строк терміном 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст. ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень цього Кодексу протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення .

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 11 грудня 2024 року.

Суддя: