Справа № 619/2954/19
Провадження № 2/535/66/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2024 року селище Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Шолудько А.В., за участі секретаря судового засідання Мальцевої С.М., розглянувши у підготовчому засіданні справу №619/2954/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ Держгеокадастру у Дергачівському районі Харківської області,

ВСТАНОВИВ:

30.07.2019 позивач звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до відповідачів про визнання незаконним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Харківській області № 280-СГ від 11.02.2015 «Про затвердження документації із землеустрою та передачі земельної ділянки у власність» та скасування державної реєстрації права власності земельної ділянки (кадастровий номер: :00:000:3244) за ОСОБА_2 .

Ухвалою судді від 14.08.2019 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

20.12.2019 представником відповідача адвокатом Биковою О.Ю. подано до суду клопотання про поновлення строку для подачі відзиву та зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист порушеного права власності на земельну ділянку, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Харківській області, відділ Держгеокадастру у Дергачівському районі Харківської області, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області. Питання щодо прийняття відзиву та зустрічного позову не розглядалось.

Розпорядженням голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської області.

Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 16.11.2022, справа № 619/2954/21 передана головуючому судді Шолудько А.В.

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 28.02.2023 справа № 619/2954/19 прийнята до провадження та призначено підготовче засідання.

У підготовче засідання учасники справи та їх представники повторно не з`явились, про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, в тому числі позивач та його представник у порядку, визначеному п.п.3, 4 ч.8 ст. 128, ч.1 ст.131 ЦПК України, про причини неявки у судове засідання суд не повідомили, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не подали (а.с.247-255).

Позивач та його представник про причини неявки суд не повідомили та клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подали.

Відповідачка та її представник про причини неявки суд не повідомили та клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подали.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору начальник Головного управління Держгеокадастру у Харківській області Юрій Кундрюков 14.02.2024 подав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника третьої особи, в якому просить розглянути справу з урахуванням правової позиції, викладеної у раніше поданому відзиві №1727 від 18.12.2019 (а.с.256-258).

Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У статті 189 ЦПК України визначено завдання і мету підготовчого провадження забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче судове провадження це важливий складник судочинства, спрямований на створення умов для такого розгляду.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження і проводиться судом із повідомленням учасників справи (ч. 1 ст. 197 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України (із змінами, введеними в дію 18.10.2023) учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п.2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 №3200-ІХ, який введено в дію 18.10.2023, справи у судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цим Законом, розглядаються за правилами, що діють після введення в дію цього Закону.

За правилами п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України (із змінами, введеними в дію 18.10.2023) суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є саме повторна неявка у підготовче засідання належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце підготовчого засідання та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У підготовче засідання учасники справи та їх представники не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

14.02.2024 Головне управління Держгеокадастру у Харківській області подало до суду письмове клопотання про розгляд справи без участі його представника (а.с.256-258).

У підготовчі засідання, призначені на 07.09.2023 о 09.00 год, 30.11.2023 о 09.00 год, 19.02.2024 о 09.00 год, позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце судових розглядів повідомлені належним чином у порядку, визначеному п.3 ч.8 ст.128, абз. 2 ч.1 ст.131 ЦПК України (а.с.210-211, 218-219, 226-227, 240-241, 252-255), про причини неявки у підготовчі засідання не повідомили, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не подавали. За номером телефону представника позивача адвоката Прокоп`єва К.Є. +10 зв`язок відсутній (а.с.245).

Позивач ОСОБА_1 був повідомлений про час та місце підготовчих засідань у справі №619/2954/19, призначених на 07.09.2023, 30.11.2023 та 19.02.2024, шляхом направлення судових повісток на адресу його місця проживання, що була вказана ним у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 , однак судові повістки були повернуті до суду без вручення адресату, з відміткою на поштовому повідомленні про відсутність адресата за вказаною адресою (а.с.218-219, 240-241, 252-253). Про інше місце проживання (перебування), місце роботи, електронну адресу чи засоби зв`язку позивач ОСОБА_1 не повідомляв, та суду вони невідомі.

Судом роз`яснювалося позивачу та представнику позивача положення ст.131 ЦПК України, та передбачений ст.14 ЦПК України обов`язок представника позивача зареєструвати електронний кабінетв Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін дрокументами та повідомити суд про наявність електронного кабінету, а також повідомити актуальні адреси місць знаходження позивача (для листування з учасником процесу), засоби зв`язку, адреси електронної пошти (за наявності). Вказане роз`яснення було надіслано позивачу та його представнику на зазначені ними поштові адреси та на вказану предстанвиком позивача адресу його електронної пошти (а.с.246).

Враховуючи вище викладене, позивач ОСОБА_1 та представник адвокат Прокоп`єв К.Є.вважаються такими, що належним чином повідомлені про дату, час та місце судових засідань під час підготовчого провадження у даній справі.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, незалежно від причин такої неявки.

Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16.02.2017).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Враховуючи, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про час і місце судового розгляду, повторно в підготовче засідання не з`явились, не повідомили про причини неявки, заяву про розгляд справи за їх відсутності не подавали, чим умисно затягують розгляд справи та позбавляє суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивача та його представника щодо виконання ними свого обов`язку щодо явки в судове засідання, суд, дійшов висновку про наявність підстав, передбачених п.1 ч.2 ст.200, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того, як встановлено судом вище, 20.12.2019 представником відповідача адвокатом Биковою О.Ю. подано до суду клопотання про поновлення строку для подачі зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист порушеного права власності на земельну ділянку, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Харківській області, відділ Держгеокадастру у Дергачівському районі Харківської області, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області. Питання щодо прийняття зустрічного позову не розглядалось.

Відповідно до частин 1-3 статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно з п.4 ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Оскільки судом первісний позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ Держгеокадастру у Дергачівському районі Харківської області, підлягає залишенню без розгляду зі стадії підготовчого провадження, а поданий відповідачем ОСОБА_2 зустрічний позов не був прийнятий та об`єднаний в одне провадження з первісним позовом раніше, підстави для об`єднання зустрічного позову відповідача ОСОБА_2 в одне провадження з первісним позовом відсутні, а тому зустрічна позовна заява відповідача ОСОБА_2 підлягає поверненню відповідачу ОСОБА_2 без розгляду.

Разом з тим, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення її без розгляду, має право звернутися до відповідного суду з дотриманням правил підсудності з позовом повторно (ч.2 ст. 257 ЦПК України), тому порушення вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Враховуючи викладене та керуючись п. 3 ч. 8 ст. 128, ст. 189, ч.ч.1-3 ст. 193, п.4 ч.2 ст.197, ч.1 ст. 198, п.2 ч.2 ст.200, п. 3 ч. 1 ст.257, ч. 5 ст.223, 258-261, 351-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ Держгеокадастру у Дергачівському районі Харківської області, залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист порушеного права власності на земельну ділянку, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Головне управління Держгеокадастру у Харківській області, відділ Держгеокадастру у Дергачівському районі Харківської області, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області повернути відповідачу ОСОБА_2 без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України позивач після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Шолудько