Справа № 953/6584/23
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 лютого 2024 року м.Харків
Київський районний суд м.Харкова у складі:
головуючої судді - Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судового засідання - Кот Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу №953/6584/23 за позовною заявою керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Циркунівської сільської військової адміністрації Харківського району Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди землі та повернення земельної ділянки, -
В обґрунтування позовних вимог, посилається на те, що Київською окружною прокуратурою м. Харкова виявлено факти порушення землекористувачами істотних умов договорів оренди земельних ділянок, які належать Харківській міській територіальній громаді.
Отже, будучи обізнаною як з умовами договору оренди, так і з настанням наслідків у разі його невиконання, орендар, ОСОБА_1 , не виконала взятих на себе зобов`язань, зокрема, щодо своєчасної сплати орендної плати та використання земельної ділянки за цільовим призначенням, тому заборгованість з орендної плати підлягає стягненню, а договір оренди розірванню в судовому порядку.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 01.08.2023, визначено головуючу суддю у справі: Лисиченко С.М.
Ухвалою Київского районного суду м.Харкова від 02.08.2023 відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.12.2023 підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Циркунівської сільської військової адміністрації Харківського району Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди землі та повернення земельної ділянки закрито, призначено справу до розгляду по суті.
В судове засідання, призначене на 22.02.2024, представник позивача не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. До суду прокурором Київської окружної прокуратури м.Харкова Размєтаєвим А.С. подано заяву, відповідно до якої просить судове засідання провести без його участі, позов підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.
В судове засідання, призначене на 22.02.2024, представник Циркунівської сільської військової адміністрації Харківського району Харківської області не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. До суду поштовим шляхом надійшла заява начальника Циркунівської сільської Військової адміністрації Сікаленка М., відповідно до якої просить розглядати справу без участі представника.
В судове засідання, призначене на 22.02.2024, представник Харківської міської ради не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не відомі.
Відповідачка у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце судових засідань повідомлялася у встановленому законом порядку, на підтвердження чого в матеріалах справи наявна поштова кореспонденція, яка була повернута оператором поштового зв`язку. Відзиву на позовну заяву не подано.
Враховуючи, що відповідачка належним чином повідомлена про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідачкита згідно ч.4 ст.223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Пунктом 8 Договору визначено, що його укладено на 49 (сорок дев`ять) років. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 90 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію.
Пунктами 9-13 Договору визначені питання стосовно орендної плати.
Так, орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі на рахунок Циркунівської сільської ради, в розмірі трьохкратного податку на землю згідно вищевказаного рішення селищної ради в загальній сумі 8370 грн. на рік. Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, затвердженим Кабінетом Міністрів України, нормами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії. Орендна плата вноситься щомісячно, в розмірі 1/12 частини річної орендної плати, протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. Розмір орендної плати переглядається у разі: зміни умов господарювання, передбачених договором; зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; інших випадках, передбачених законом. У разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня у розмірі 0,1% від несплаченої суми за кожний день прострочення.
Згідно з пунктами 14-16 Договору, земельна ділянка передається в оренду для будівництва кафе-магазину. Цільове призначення земельної ділянки - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, цільове (функціональне) використання 1.11.6 іншої комерційної діяльності). Умови збереження стану об`єкта оренди використання земельної ділянки проводити відповідно до проекту забудови з дотриманням вимог чинного законодавства, державних будівельних та інших норм і правил.
Пунктом 20 Договору сторони визначили, що після припинення дії договору орендар повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані, не гіршому порівняно з тим, у якому він одержав її в оренду. До прав орендодавця за укладеним договором входить, зокрема, вимагати від орендаря використання земельної ділянки за цільовим призначенням, згідно з цим договором; вимагати своєчасного внесення орендної плати; вимагати вільного доступу до переданої в оренду земельної ділянки для контролю за додержанням орендарем умов договору. До обов`язків орендодавця входять, зокрема, передати у користування земельну ділянку у стані, що відповідає умовам цього договору; не вчиняти дій, які б перешкоджали орендарю користуватися земельною ділянкою.
Права орендаря визначені п.29 Договору, відповідно до якого орендар має право: самостійно господарювати на землі з дотриманням умов цього договору; за письмовою згодою орендодавця зводити в установленому законодавством порядку жилі, виробничі, культурно-побутові та інші будівлі і споруди та закладати багаторічні насадження; здійснювати в установленому законодавством порядку за письмовою згодою орендодавця будівництво водогосподарських споруд та меліоративних систем; одержувати доходи. До обов`язків орендаря входить: приступити до використання земельної ділянки у строки, встановлені цим договором, який буде зареєстрований відповідно до закону; виконувати встановлені щодо земельної ділянки обмеження (обтяження) в обсязі, передбаченому законом та цим договором; дотримувати режиму природоохоронного використання земель; в семиденний строк подати копію договору відповідному органу державної податкової служби.
Відповідно до п.37 Договору, перехід права власності на орендовану земельну ділянку до другої особи, а також реорганізація юридичної особи-орендаря не є підставою для зміни умов або розірвання договору. Реорганізація юридичної особи-орендаря тягне за собою внесення відповідних змін до договору. Перехід права власності на будівлі і споруди, які розташовані на орендованій земельній ділянці до другої особи є підставою для розірвання договору та укладання договору оренди земельної ділянки з новим власником будівель та споруд.
Відповідно до п.п.38,39 Договору, за невиконання або неналежне виконання договору сторони несуть відповідальність відповідно до закону та цього договору. Сторона, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності, якщо вона доведе, що це порушення сталося не з її вини.
Згідно з даними, які містяться у Рішенні Харківської міської ради від 24.02.2016 №132/16 Про зміну та впорядкування адрес земельних ділянок, з метою зміни та впорядкування адрес земельних ділянок, які належать фізичним та юридичним особам на праві приватної власності на території, що включена до меж міста Харкова, згідно з постановою Верховної Ради України від 06.09.2012 № 5215-VI «Про зміну і встановлення меж міста Харків, Дергачівського і Харківського районів Харківської області», враховуючи рішення Харківської міської ради від 24.10.2012 № 907/12, від 19.12.2012 № 983/12, від 27.02.2013 №1053/13, від 17.04.2013 № 1118/13, від 22.05.2013 № 1159/13 від 03.07.2013 №1220/13 «Про впорядкування найменувань» та рішення Харківської міської ради від 20.11.2015 № 12/15 «Про перейменування об`єктів топономіки міста Харкова», керуючись ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Харківська міська рада вирішила: змінити та впорядкувати адреси земельних ділянок: які належать фізичним особам на праві приватної власності на території, що включена до меж міста Харкова, згідно з додатком 1; які належать юридичним особам та фізичним особам підприємцям на праві приватної власності (постійного користування) на території, що включена до меж міста Харкова, згідно з додатком 2; які належать юридичним та фізичним особам на праві приватної власності ( постійного користування) у місті Харкові, згідно з додатком 3; які належать територіальній громаді міста Харкова та знаходяться на ериторії, що включена до меж міста Харкова, згідно з додатком 4. Зобов`язати користувачів земельних ділянок, зазначених у додатку 4, звернутися до Департаменту земельних відносин для оформлення землекористування згідно діючому законодавству, з урахуванням обмежень та обтяжень.. Внести зміни в рішення сесій Харківської міської ради "Про зміну и впорядкування адрес земельних ділянок", згідно з додатком 5. Департаменту організаційної роботи після прийняття цього рішення безпечити його направлення виконавчим органам Харківської міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту ериторіального контролю Харківської міської ради, Головному управлінню патистики у Харківській області, Департаменту державної реєстрації Харківської міської ради, ДП «Національні інформаційні системи», КП «Міський формаційний центр», Управлінню Держгеокадастру у м. Харкові Харківської області.
Запитувані земельні ділянки до земель запасу міста не поверталися. Водночас повідомлено, що Департаментом були проведені обстеження запитуваних земельних ділянок, у зв`язку з чим надають оригінали актів обстеження земельних ділянок.
У Витязі з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва щодо запиту на інформацію відсутня інформація про отримання орендарем документів, що дають право на будівництво та прийняття до експлуатації будь- яких об`єктів по АДРЕСА_1 . Також, в Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна немає відомостей щодо вводу в експлуатацію та реєстрацію права власності за орендарем на відповідну будівлю кафе-магазину.
Відповідно до положень ст.15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, крім іншого, припинення дії, яка порушує право; зміна правовідношення; припинення правовідношення; тощо. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
За змістом статті 2 ЦК України, учасниками цивільних відносин є фізичні та юридичні особи, держава Україна, територіальні громади та інші суб`єкти публічного права.
Відповідно до ч.1 ст.167, ч.1 ст.170, ч.1 ст.173 ЦК України, держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. У випадках і в порядку, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, від імені держави, Автономної Республіки Крим, територіальних громад за спеціальними дорученнями можуть виступати фізичні та юридичні особи, органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування.
Згідно із ч.2 ст.326 ЦК України, від імені та в інтересах держави Україна право власності здійснюють відповідно органи державної влади.
Відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Статтею 56 ЦПК України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Відповідно до положень статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, крім іншого свобода договору; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, відповідно до п.1 частини 2 статті 11 ЦК України, є, зокрема, договори та інші правочини.
Згідно із ч.1 ст.373 ЦК України, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.
Відповідно до ст.і 2 Закону України «Про оренду землі», відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.
Як передбачено ст.13 Закону України «Про оренду землі», договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Згідно із ст.792 ЦК України, за договором найму (оренди) земельної ділянки, наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. Відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом.
Статтями 93 Земельного кодексу України та ст.1 Закону України «Про оренду землі» визначено, що право оренди земельної ділянки це засноване на договорі строкове платне володіння та користування земельною ділянкою, необхідною орендарю для ведення підприємницької та іншої діяльності.
Згідно із ч.1, ч.3-5 статті 413 ЦК України, власник земельної ділянки має право надати її в користування іншій особі для будівництва промислових, побутових, соціально-культурних, житлових та інших споруд і будівель (суперфіцій). Таке право виникає на підставі договору або заповіту. Право користування земельною ділянкою державної або комунальної власності для забудови не може бути відчужено її землекористувачем іншим особам (крім випадків переходу права власності на будівлі та споруди, що розміщені на такій земельній ділянці), внесено до статутного фонду, передано у заставу. Право користування чужою земельною ділянкою для забудови може бути встановлено на визначений або на невизначений строк, крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті. Строк користування земельною ділянкою державної чи комунальної власності для забудови не може перевищувати 50 років.
Відповідно до ч.1 ст. 414 ЦК України, власник земельної ділянки, наданої для забудови, має право на одержання плати за користування нею. Якщо на земельній ділянці збудовані промислові об`єкти, договором може бути передбачено право власника земельної ділянки на одержання частки від доходу землекористувача.
Згідно із ч.4, ч.5 ст.415 ЦК України, землекористувач зобов`язаний вносити плату за користування земельною ділянкою, наданою йому для забудови, а також інші платежі, встановлені законом. Землекористувач зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до її цільового призначення.
Відповідно до вимог статті 416 ЦК України, право користування земельною ділянкою для забудови припиняється у разі: поєднання в одній особі власника земельної ділянки та землекористувача; ) спливу строку права користування; відмови землекористувача від права користування; невикористання земельної ділянки для забудови протягом трьох років підряд. Право користування земельною ділянкою для забудови може бути припинене за рішенням суду в інших випадках, встановлених законом.
Положеннями ст. 141 Земельного кодексу України передбачено припинення права користування землею у разі систематичної несплати земельного податку або орендної плати.
Крім того, за змістом ст. 525-526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч.1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Порушенням зобов`язання, відповідно до ст.610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У разі порушення зобов`язання, згідно зі ст.611 ЦК України, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно із ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ч.2 статті 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Згідно з ч.2,3 ст.653 ЦК України, у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.
Аналіз викладених норм дає підстави для висновку про обов`язковість виконання сторонами умов укладеного Договору оренди і необхідність наявності виключних підстав для його розірвання, таких, зокрема, як істотне порушення умов договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Статтею 24 Закону України «Про оренду землі» визначено право орендодавця вимагати від орендаря використання земельної ділянки за цільовим призначенням згідно з договором оренди; дотримання екологічної безпеки землекористування та збереження родючості ґрунтів, додержання державних стандартів, норм і правил; дотримання режиму водоохоронних зон, прибережних захисних смуг, зон санітарної охорони, санітарно-захисних зон, зон особливого режиму використання земель та територій, які особливо охороняються; своєчасного внесення орендної плати.
За змістом положень ст.32 Закону України «Про оренду землі», договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених ст.ст. 24 і 25 цього Закону та умовами договору.
Таким чином, закон пов`язує можливість дострокового розірвання договору за рішенням суду у зв`язку з невиконанням сторонами обов`язків, передбачених укладеним між сторонами договором. Невиконання орендарем ОСОБА_2 обов`язків, передбачених умовами Договору оренди землі від 12.07.2012, які полягають у систематичній несплаті орендної плати та невикористання земельної ділянки за цільовим призначенням більше трьох років є істотним порушенням умов укладеного Договору та підставою для його дострокового розірвання.
Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України.
Згідно ст. ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Отже, належними й допустимими доказами, дослідженими в судовому засіданні, підтверджується, що орендодавець Циркунівська сільська рада свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, передавши відповідачці в оренду земельну ділянку в комерційних цілях.
Відповідачка порушила умови Договору, з 2021 року, не сплачує орендну плату за оренду земельної ділянки, а також, в порушення п.1,2,14,15,18 Договору не здійснила дій щодо забудови земельної ділянки.
Судом встановлено,оскільки не спростовано відповідачкою, остання а з умовами договору була ознайомлена, разом з цим, взяті на себе зобов"язання за договором не виконала, орендну плату не сплачує, земельну ділянкуза цільовим призначенням більше трьох років не використовує.
Суд, керуючись принципом змагальності, в зв`язку з не поданням відповідачкою відзиву на позовну заяву та будь яких заперечень, приймає до уваги розрахунок позивача.
З`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, їх належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для його задоволення.
Відповідно до ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 19, 81, 263-265, 268, 272, 273-276, 280-284 ЦПК України,
Позовну заяву керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Циркунівської сільської військової адміністрації Харківського району Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди землі та повернення земельної ділянки задовольнити.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості щодо учасників справи:
прокурор: Керівник Київської окружної прокуратури м.Харкова, місце знаходження: м.Харків, вул.Сумська, 76, код ЄДРПОУ відсутній;
відповідачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Суддя С.М. Лисиченко