Справа № 588/20/24
Провадження № 2/588/109/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 лютого 2024 року м. Тростянець
Тростянецький районний суд Сумської області у складі: головуючого судді Огієнка О.О., за участю: секретаря судових засідань Лободи Т.С., представника позивача - прокурора Казьміна В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні, у порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом керівника Охтирської окружної прокуратури Язикова Олександра Володимировича в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Головного управління Держгеокадастру у Сумській області до ОСОБА_1 про конфіскацію земельної ділянки
Керівник Охтирської окружної прокуратури Сумської області Язиков О.В. у січні 2024 року звернувся до суду з указаним позовом, який мотивував тим, що за інформацією Головного управління Держгеокадастру в Сумській області, на підставі розпорядження голови Тростянецької районної державної адміністрації від 22.03.1996 за № 362 ОСОБА_2 отримала сертифікат серії СМ № 002381 на право власності на земельну частку (пай) загальною площею 4,16 га, що розташована території Печинської сільської ради Охтирського району Сумської області.
У подальшому, вказану земельну частку (пай) площею 4,16 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки успадкував ОСОБА_1 про що державним нотаріусом Тростянецької районної державної нотаріальної контори було видано свідоцтво про право на спадщину за законом від 24.04.2009 за № 1521.
Після набуття права власності на земельну ділянку сільськогосподарського призначення ОСОБА_1 не відчужив її протягом року, тому є підстави для конфіскації цієї земельної ділянки у власність держави.
Підставою представництва прокурором інтересів держави в даних спірних правовідносинах є бездіяльність органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах - Головного управління Держгеокадастру у Сумській області з даним позовом.
Охтирською окружною прокуратурою листом від 20.12.2023 за № 52/2-4691вих-23 повідомлено позивача про встановлення прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді та намір звернутися з позовом до суду.
19.01.2024 представник Головного управління Держгеокадастру у Сумській області надав письмові пояснення про те, що погоджується з викладеними у позовній заяві обставинами про порушення відповідачем вимог чинного законодавства та підтримує позовні вимоги. Також представник Головного управління Держгеокадастру у Сумській області зазначив, що у зв`язку з відсутністю коштів у Головного управління Держгеокадастру у Сумській області представництво інтересів держави здійснюється Охтирською окружною прокуратурою Сумської області.
У судовому засіданні представник позивача прокурор Казьмін В.М. підтримав заявлений позов обґрунтувавши обставинами викладеними у позовній заяві, просив задовольнити заявлені вимоги та не заперечив проти заочного розгляду справи.
Представник Головного управління Держгеокадастру у Сумській області у судове засідання не з`явився, але в письмових поясненнях зазначив, що просить суд розгляд справи проводити без його участі та прийняти рішення з урахуванням наданих письмових пояснень, позовні вимоги підтримує.
Відповідач про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, але в судове засідання повторно не з`явився, про причину неявки не повідомив і не подав відзив.
Згідно вимог ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи викладене, суд вважає можливим провести по справі заочний розгляд.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що між сторонами мають місце цивільні правовідносини, позов обґрунтований і підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом установлено, що відповідач ОСОБА_1 є громадянином Російської Федерації, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
24.04.2009 державним нотаріусом Тростянецької державної нотаріальної контори Гребіник О.Д. було видано відповідачеві свідоцтво про право на спадщину за законом на право на земельну частку (пай) площею 4,16 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки, яка перебуває у колективній власності САПТЗТ «ЗОРЯ», що належало померлій ОСОБА_2 на підставі сертифікату серії СМ № 002381 (а.с. 42 - 48).
10.01.2011 головою Тростянецької районної державної адміністрації Сумської області було видано розпорядження за № 19 про видачу ОСОБА_1 державних актів на право власності на земельну ділянку замість успадкованого сертифіката серії СМ № 002381 на право на земельну частку (пай) площею 3,1461 га, із них рілля 2,8385 га, сіножаті 0,3076 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Печинської сільської ради (а.с. 53).
Згідно ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до положень ч. 3, 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Згідно ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 «Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року №15, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного нагляду (контролю), зокрема в агропромисловому комплексі, в частині дотримання вимог земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.
Відповідно до висновків Верховного Суду викладених у постанові від 26.05.2020 по справі №912/2385/18 прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Установивши порушення вимог земельного законодавства, зокрема невідчуження відповідачем, як іноземцем протягом року після набуття права власності на земельну ділянку сільськогосподарського призначення керівник Охтирської окружної прокуратури звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області з проханням повідомити, чи вживатимуться управлінням заходи щодо звернення до суду з позовом про конфіскацію даної земельної ділянки (а.с. 49-51).
Таким чином, у даній справі представництво прокурором інтересів держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Головного управління Держгеокадастру у Сумській області є правомірним.
Положення статей 13, 14 Конституції України визначають, що земля є об`єктом права власності Українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що знаходиться під особливою охороною держави.
Суб`єктами права приватної власності на землю згідно зі статтею 80 Земельного кодексу України визначено громадян України та юридичних осіб. Проте, з урахуванням змісту частини 2 статті 81 та інших норм Земельного кодексу України, суб`єктами права приватної власності на землю визнаються також іноземні громадяни та особи без громадянства.
Зокрема, іноземні громадяни та особи без громадянства відповідно до частини 2 статті 81 Земельного кодексу України можуть набувати права власності на земельні ділянки несільськогосподарського призначення в межах населених пунктів, а також на земельні ділянки несільськогосподарського призначення за межами населених пунктів, на яких розташовані об`єкти нерухомого майна, що належать їм на праві приватної власності.
Згідно з частиною 3 статті 81 Земельного кодексу України іноземці та особи без громадянства можуть набувати права власності на земельні ділянки відповідно до частини другої цієї статті у разі: а) придбання за договором купівлі-продажу, ренти, дарування, міни, іншими цивільно-правовими угодами; б) викупу земельних ділянок, на яких розташовані об`єкти нерухомого майна, що належать їм на праві власності; в) прийняття спадщини.
Разом з тим, за змістом частини 4 статті 81 Земельного кодексу України, землі сільськогосподарського призначення, прийняті у спадщину іноземцями, а також особами без громадянства, підлягають відчуженню протягом року.
Згідно з пунктом «е» частини 1 статті 140 Земельного кодексу України, однією з підстав примусового припинення права власності на земельну ділянку є невідчуження земельної ділянки іноземними особами та особами без громадянства у встановлений строк у випадках, визначених цим Кодексом.
У разі невиконання вимог закону про обов`язок відчуження земельної ділянки іноземними особами та особами без громадянства у встановлений строк настають наслідки, передбачені частинами 2, 4 статті 145 Земельного кодексу України, а саме, така ділянка підлягає конфіскації за рішенням суду. Позов про конфіскацію земельної ділянки подається до суду органом, що здійснює державний контроль за використанням та охороною земель. Конфіскована земельна ділянка за рішенням суду підлягає продажу на земельних торгах.
Відповідно до положень пункту 10 ч. 1 ст. 346 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) однією з підстав припинення права власності є конфіскація.
Частиною 6 статті 41 Конституції України визначено, що конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.
Зважаючи на установлені судом обставини про те, що відповідач будучи громадянином Російської Федерації, впродовж року після набуття у власність земельної ділянки сільськогосподарського призначення (з 19.04.2021 і по даний час) не відчужив дану земельну ділянку, тому наявні законні підстави для конфіскації такої земельної ділянки.
Обраний спосіб захисту порушеного права власності на земельну ділянку сільськогосподарського призначення, якою відповідач незаконно володіє, є ефективним та належним способом захисту порушених прав держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, як уповноваженого органу на здійснення функцій держави щодо конфіскації у власність держави земельних ділянок сільськогосподарського призначення, які незаконно використовуються іноземними громадянами. Зазначений спосіб захисту чітко визначений частиною 4 статті 81 Земельного кодексу України.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.
Вирішуючи питання про судові витрати в справі, суд керується положеннями частини 1 статті 141 ЦПК України, відповідно до якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у сумі 4026,00 грн, зокрема за подання позовної заяви в розмірі 2684,00 грн та за подання заяви про забезпечення позову в розмірі 1342,00 грн.
Оскільки позовні вимоги судом задоволені повністю, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вся сума сплаченого судового збору.
Керуючись вимогами статей 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд,
Позов керівника Охтирської окружної прокуратури Язикова Олександра Володимировича в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Головного управління Держгеокадастру у Сумській області до ОСОБА_1 про конфіскацію земельної ділянки задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони:

позивач Охтирська окружна прокуратура Сумської області, адреса місцезнаходження: вул. Сумська, буд. 12, м. Охтирка, Сумська область, 42700;

позивач - Головне управління Держгеокадастру у Сумській області, адреса місцезнаходження: вул. Революції Гідності, буд. 12, м. Суми, 40022, ;

відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Повне рішення суду складено 28.02.2024.

Суддя О. О. Огієнко