РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

09 січня 2024 року

Справа №451/1770/23
Провадження № 2/451/97/24

Радехівський районний суд Львівської області

в складі: головуючого судді - Патинок О.П.

за участю секретаря судового засідання - Ференс І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Радехів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

12.12.2023 до Радехівського районного суду Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, на підставі ст.ст. 104, 105, 110, 112 ЦПК України.

В обгрунування позовних вимог покликається на те, що з 25.04.2015 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , який зареєстрований Сихівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, про що зроблено актовий запис №100 від 25.04.2015. Від шлюбу дітей у сторін немає. Різні погляди на життя, втрата взаєморозуміння, неможливість дійти згоди у вирішенні будь-яких питань, які стосуються родини, не сприяли збереженню сім`ї та в результаті стали причиною остаточного відчуження між сторонами. З моменту припинення шлюбних відносин ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мешкають окремо, спільного господарства не ведуть. Просить суд розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 25 квітня 2015 року Сихівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, про що зроблено актовий запис №100 від 25.04.2015 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.12.2023 вищезазначену справу передано до розгляду судді Патинок О.П.

14.12.2023 з Єдиного державного демографічного реєстру надійшла відповідь №364064 від 14.12.2023 щодо зареєстрованого місця проживання відповідача.

Ухвалою судді Радехівського районного суду Львівської області від 14.12.2023 позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі, дану справу призначено до судового розгляду у спрощеному позовному порядку з викликом сторін.

Ухвалою суду від 27.12.2023 судове засідання відкладено у зв`язку із неявкою відповідача.

В судове засідання сторони не з`явилися.

Позивач ОСОБА_1 через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти заочного рішення не заперечує (а.с.27-28).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності, чим і скористалась сторона позивача.

Відповідач ОСОБА_2 в судові засідання 27.12.2023 та 09.01.2024 не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час і місце розгляду справи, про що свідчать дані трекінгу Укрпошти (а.с.28-29;34-36). Причин неявки ОСОБА_2 суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не надавав.

Судом 27.12.2023 судом було здійснено виклик відповідача до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, у відповідності до ч. 11 ст. 128 ЦПК України (а.с.32).

За таких обставин, суд вважає, що відповідач був належним чином повідомленим про розгляд справи.

Суд за письмовою згодою позивача, відповідно до ст. 280 ЦПК України вважає за можливе розглядати справу заочно на підставі наявних у справі доказів.

Інших заяв, клопотань від сторін не надходило.

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, за відсутності заперечень позивача, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяву представника позивача, надані докази в їх сукупності, суд приходить переконання про розгляд справи за наявними доказами та про задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 112 ч. 2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 25.04.2015 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 зареєстрували шлюб 25.04.2015 у Сихівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, про що зроблено актовий запис №100. Після державної реєстрації прізвище чоловіка « ОСОБА_3 » та дружини « ОСОБА_4 » (а.с.25).

Відповідно до копії паспорта серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована в АДРЕСА_1 (а.с.4-7).

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований в АДРЕСА_2 , що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_3 (а.с.9-10).

Сторони подружніх стосунків не підтримують, їх сім`я фактично розпалася й подальше подружнє життя є неможливим. Причинами розпаду сім`ї є відчуження один від одного, відсутність взаєморозуміння. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.

Встановленим судом фактам відповідають сімейні правовідносини, які регулюються Конституцією України та Сімейним кодексом України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції, і є частиною національного законодавства України.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Головним завданням сімейного законодавства є зміцнення сім`ї. Проте завдання СК України щодо подальшого зміцнення сім`ї не виключає існування права на розлучення. Держава заінтересована у збереженні лише такої сім`ї, яка б відповідала принципам моралі і вимогам закону. Відсутність почуттів любові і поваги, неможливість подолання непорозумінь, неприязні, ворожнечі - все це негативно відбивається на особистому житті кожного із подружжя.

Основою сімейних відносин є добровільний шлюб жінки та чоловіка, що ґрунтується на вільних від матеріальних розрахунків почуттях взаємної любові, дружби та поваги всіх членів сім`ї.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу.

Виходячи із положень ст. 112 Сімейного кодексу України, враховуючи дійсні взаємовідносини, які склалися між сторонами, суд вважає, що сім`я позивача та відповідача фактично розпалася, спільного подружнього життя не ведуть, спільного господарства також, збереження сім`ї за таких обставин стало неможливим подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу не відповідатиме взаємним інтересам сторін, і шлюб має бути розірвано.

Статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ст. 141 ЦПК покладає судові витрати на позивача.

Керуючись ст. 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, ст. 10, 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 263-265, 268, Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ухвалив:

задовольнити позов.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 25 квітня 2015 року у Сихівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, актовий запис №100.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про його перегляд, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 09.01.2024

Головуючий суддяПатинок О. П.