Справа № 234/1368/22
Провадження № 2/202/2423/2024
У Х В А Л А

Іменем України

08 січня 2024 року Суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Бєльченко Л.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні, -

В С Т А Н О В И В:

08.02.2022 року позивач звернулася до Краматорського міського суду Донецької області з позовом до відповідача, в котрому просила: припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 , на 7/30 часток квартири АДРЕСА_1 ; визнати за нею, позивачем, право власності на 7/30 часток квартири АДРЕСА_1 ; стягнути з неї, позивача, на користь ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 50 960 грн., як ринкову вартість 7/30 часток квартири АДРЕСА_1 .

Розпорядженням Верховного Суду від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» було змінено територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.12.2023 року визначено суддю Бєльченко Л.А. для розгляду цієї справи.

Вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12405,00 грн.).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн.).

Крім того, пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Таким чином, в даному випадку судовий збір повинен бути сплачений, виходячи з вартості майна. При цьому, слід мати на увазі, що його вартістю є не його інвентарна чи договірна вартість, а дійсна вартість майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» (ч. 4 п. 6), розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано у цьому населеному пункті чи місцевості.

Проте позивачем не виконано зазначені вимоги закону.

Так, позивачем у поданій позовній заяві зазначено ціну позову в сумі 50 960,00 грн. Проте не надано оцінку майна.

Крім того, при зверненні до суду з позовом ОСОБА_1 повинна була сплатити судовий збір за одну вимогу немайногового характеру у розмірі 992,40 грн., вимогу майнового характеру згідно оцінки майна на момент звернення до суду з позовною заявою та вимогу майнового характеру у розмірі 992,40. Однак, до позову долучено документ на підтвердження сплати судового збору в розмірі 994,40 грн., що не відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачеві строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, усунути зазначені недоліки, а саме, сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру згідно вартості майна та за вимогу майнового характеру щодо стягнення з неї, позивача, на користь ОСОБА_2 грошових коштів у розмірі 50 960 грн. та надати документ на підтвердження сплати судового збору у відповідному розмірі.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у спільному майні залишити без руху, надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня складення ухвали.

Суддя Бєльченко Л.А.