Справа № 758/9163/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю секретаря судового засідання Білоус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, зазначивши, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 у цьому ж будинку, яка знаходиться поверхом вище над квартирою позивача. 16.01.2023 було виявлено залиття квартири позивача із квартири АДРЕСА_2 . Згідно з актом про залиття, складеним 19.01.2023, залиття квартири відбулось внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу, причиною якого стало невиконання вчасно робіт із заміни аварійної ділянки трубопроводу водовідведення. В ході візуального обстеження наслідків аварії, що трапилась внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу за вищевказаною адресою, було виявлено наступне: у кімнаті площею 20,1 кв.м: на бетонному виступі між стелею та стіною (шпалери поліпшеної якості) наявні жовті та чорні плями загальною площею близько 3,5 кв.м; на стіні (шпалери поліпшеної якості) утворилися сліди залиття у вигляді жовтих та чорних плям загальною площею 4,0 кв.м, на пінопластовому багеті - довжиною 3,0 пог.м; на кухні площею 6,4 кв.м; на бетонному виступі між стелею та стіною (полістирольна плитка) спостерігаються жовті плями; на бетонному виступі між стелею та стіною (пінополістирольна плитка) спостерігаються жовті плями загальною площею близько 0,65 кв.м; на стіні (шпалери поліпшеної якості) наявні сліди залиття загальною площею 0,70 кв.м; у вбиральні (поєднана) площею 3,1 кв.м; на стіні (кахельна плитка) спостерігаються на пінопластовому багеті довжино. 0,5 пог.м жовті плями, чорні шви між кахельними плитками площею 0,05 кв.м та жовті патьоки довжиною близько 2,5 пог.м; вентиляційна система в квартирі АДРЕСА_3 перебуває в незадовільному стані, в будинку повітрообмін відсутній. Згідно з висновком, затвердженим головним інженером КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» В.Музиченком, роботи не були виконані через ненадання власником квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 впродовж тривалого часу доступу до аварійної ділянки працівникам комунального підприємства. З метою визначення розміру збитку, завданого залиттям квартири, позивач звернулася до ТОВ «Судова незалежна експертиза України» та згідно з висновком судового експерта Комашка Р.В. №ЕD-1727-1-2099.23 від 28.04.2023 встановлено розмір такого збитку в сумі 41044 гривень. Цим же висновком встановлено наступні пошкодження у квартирі позивача: у приміщенні №2 - кімнаті площею 20,1 кв.м: завдані пошкодження на стінах, що оздоблені шпалерами покращеними, у вигляді відшарування полотен шпалер, плями та патьоки на поверхні, місцями пліснява; у приміщенні №5 - кухні площею 6,4 кв.м: завдані пошкодження на стелі, що оздоблена плиткою із пінополістиролу, у вигляді плям, плісняви на поверхні покриття та на стельових багетах, та пошкодження на стінах, що оздоблені шпалерами покращеними, у вигляді плям та патьоків на поверхні шпалер у верхній частині стіни, місцями пліснява; у приміщенні №6,7 - об`єднаному санвузлі (вбиральня - 1 кв.м, ванна - 2,1 кв.м): завдані пошкодження на стелі на стелі, що оздоблена плиткою із пінополістиролу, у вигляді плям на поверхні покриття та на стельових багетах. За проведення експертного дослідження позивачем було сплачено грошові кошти в сумі 10000 гривень. На замовлення позивача ТОВ «ПРОФІ РЕМБУД» було проведено ремонтні роботи, які полягали у нанесенні антигрибкового засобу на стіни, стелю, відкоси та багети, а також у механічному видаленні грибка та озонування приміщення. Згідно з актом прийому-передачі вартість таких робіт склала 17100 гривень. Таким чином, загальна сума шкоди, завданої позивачеві внаслідок залиття її квартири, становить 68144 гривень. Крім того, позивач стверджує, що внаслідок залиття квартири, що сталося з вини відповідача, квартира стала непридатною для проживання та потребувала проведення ремонтних робіт, чим позивачеві також завдано моральної шкоди, розмір якої вона оцінила в 20000 гривень. У позасудовому порядку відповідач не бажає відшкодувати завдану позивачеві шкоду, а тому вона звернулася до суду із даним позовом та просила стягнути з відповідача ОСОБА_2 88144 гривень в якості відшкодування матеріальної та моральної шкоди, а також стягнути понесені нею витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20000 гривень та витрати по сплаті судового збору.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2023 головуючим у справі було визначено суддю Скрипник О.Г.

Ухвалою суду від 14.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

У судовому засіданні 05.12.2023 судом долучено до матеріалів відзив на позовну заяву, поданий представником відповідача. У відзиві представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову, вказуючи на те, що ОСОБА_3 є неналежним відповідачем за даним позовом, зазначаючи наступне. По-перше, залиття сталося 15.12.2022 та було виявлено не самою позивачкою, а ОСОБА_4 , який на той час проживав у зазначеному приміщені позивача. По-друге, враховуючи, що відповідач була вимушена покинути Україну через повномасштабне вторгнення рф до України, вона дізналася про затоплення 17.12.2022 через сусідів по дому та саме ОСОБА_4 були передані контакти знайомих відповідача, які б могли на вимогу приїхати та відкрити квартиру. По-трете, з 17.12.2022 ніхто на зв`язок не виходив, а 22.12.2022 ОСОБА_4 у телефонній розмові повідомив, що поїхав з міста і тільки 05.01.2023 представник КП прийшов для обстеження ділянки трубопроводу водовідведення в квартирі АДРЕСА_2 , де, не виявивши слідів залиття, лише надав рекомендації щодо демонтажу гіпсокартонного коробу та повідомив, що він зараз не має можливості робити ремонт аварійної ділянки трубопроводу водовідведення через відсутність матеріалів та часу. У зв`язку з цим через інтернет було знайдено приватного майстра, який у той самий день зробив заміну пошкодженої ділянки трубопроводу водовідведення. По-четверте, згідно наданих позивачем копій документів, а саме акту про залиття від 19.01.2023 та відповіді на претензійне звернення від адвоката М.Попова, зазначено, що: звернення про залиття зареєстровано 16.01.2023; вентиляційна система у квартирі АДРЕСА_1 перебуває у незадовільному стані, повітрообмін відсутній; ??роботи не були виконані через ненадання власницею квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 впродовж тривалого часу доступу до аварійної ділянки працівникам КП, і начебто працівниками КП 21.12.2023 була складена вимога щодо ненадання доступу до квартири. Таким чином, позивач та мешканець її квартири, знаючи про порив внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу та відсутність відповідача на території України, але маючи номер її телефону та інформацію щодо наявності людей, які можуть надати доступ до квартири АДРЕСА_2 , не вчинили жодних дій щодо усунення наслідків залиття: ані заяви щодо фіксації залиття; ані вимоги до КП щодо усунення прориву, тоді як заява щодо залиття була подана до КП лише 16.01.2023, тобто через 10 днів після усунення пориву. При цьому КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» знехтувало своїми обов`язками, оскільки ні до повномасштабного вторгнення рф до України, ні під час такого не проводило обстеження внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу, а 05.01.2023 взагалі відмовилося робити ремонт, хоча відповідно до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №219 від 15.08.2028 «Про затвердження Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води» обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Представник відповідача стверджує, що позивачем не надано жодних доказів бездіяльності відповідача у вигляді ненадання доступу до квартири, а також доказів того, що залиття сталося саме з вини відповідача ОСОБА_2

25.12.2023 представником позивача подано до суду клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» та позовну заяву у новій редакції, відповідно до змісту якої позивач просить завдану їй матеріальну та моральну шкоду у загальному розмірі 88144 гривень стягнути на її користь солідарно з відповідачів та покласти на них усі судові витрати по справі.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.01.2024 головуючим у справі визначено суддю Ковбасюк О.О., оскільки на підставі наказу №3/02-02 від 11.01.2024 суддю Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Скрипник О.Г. відраховано зі штату Подільського районного суду м. Києва.

Ухвалою суду від 31.01.2024 справу прийнято до провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 13.03.2024 задоволено клопотання представника позивача та залучено до участі у справі в якості співвідповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва». Цією ж ухвалою задоволено заяви представника відповідача про виклик свідків.

11.06.2024 представник співвідповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, заявлених до КП, вказуючи на їх безпідставність та необґрунтованість. У відзиві, зокрема, зазначено, що позивачем у позовній заяві підтверджено факт того, що 21.12.2022 працівниками комунального підприємства оформлено вимогу до квартири АДРЕСА_2 щодо ненадання доступу до зазначеної квартири. Власник квартири відмовився надати доступ, що призвело до значних пошкоджень квартири позивача. Лише 05.01.2023 доступ у квартиру АДРЕСА_2 працівникам комунального підприємства був наданий та зафіксовано, що аварійну ділянку внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу (стояк), який був закритий у гіпсокартонний короб, було самостійно замінено власником квартири АДРЕСА_2 . Відповідно до норм діючого законодавства України, а саме згідно п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма акту міститься у додатку №4 до Правил. За зверненням позивача представниками комунального підприємства 19.01.2023 було проведено обстеження квартири АДРЕСА_1 , за результатами чого складено акт про залиття, у якому зафіксовано пошкодження, виявлені у квартирі позивача. Вказаним актом власникові квартири АДРЕСА_3 було рекомендовано найближчим часом надати доступ працівникам комунального підприємства для обстеження системи вентиляції та, при необхідності, виконання робіт, в результаті чого буде забезпечено постійну циркуляцію повітря у зазначеній квартирі. Згідно з актом залиття квартири АДРЕСА_3 сталося внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу у розташованій вище квартирі АДРЕСА_2 , власник якої впродовж тривалого часу не надавав доступу працівникам Комунального підприємства до квартири для виконання робіт по заміні аварійної ділянки трубопроводу водовідведення. Приймаючи до уваги наведене, вина КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» у спричиненні матеріальних збитків внаслідок залиття квартири АДРЕСА_3 відсутня, питання відшкодування збитків власнику квартири АДРЕСА_3 необхідно вирішувати з власником квартири АДРЕСА_2 . Крім того, 19.01.2023 представниками комунального підприємства було проведено обстеження квартири АДРЕСА_4 , за результатами якого в присутності уповноваженої особи власника квартири ОСОБА_5 складено відповідний акт про залиття квартири. Актом зафіксовано, що у вбиральні квартири АДРЕСА_2 проходить закритий у гіпсокартонний короб внутрішньобудинковий каналізаційний трубопровід (стояк), аварійну ділянку якого після протікання води самостійно замінено власником. На момент обстеження, витоки та протікання води з трубопроводу водовідведення, а також сліди залиття у з квартирі АДРЕСА_2 були відсутні. В акті також було зафіксовано, що при утворенні аварійної ситуації у квартирі АДРЕСА_2 власником зазначеної квартири впродовж тривалого часу не надавався доступ працівникам комунального підприємства до внутрішьобудинкового каналізаційного трубопроводу (стояку) для ліквідації наслідків, що призвело до залиття розташованої нижче квартири АДРЕСА_3 . Власнику квартири АДРЕСА_2 було рекомендовано відкрити повний доступ до внутрішньобудинкового трубопроводу водовідведення, розташованого у вбиральні квартири. Також власнику квартиру АДРЕСА_2 було рекомендовано демонтувати гіпсокартонний короб, для постійного нагляду за його технічним станом. Ураховуючи вищезазначене, співвідповідач не має нести будь-якої відповідальності за дії інших осіб, зокрема, власника квартири АДРЕСА_2 , а тому саме відповідач ОСОБА_2 , з вини якої сталося залиття, зобов`язана демонтувати гіпсокартонний короб у вбиральні квартири, для постійного нагляду за технічним станом внутрішньобудинкового трубопроводу водовідведення та саме вона має нести відповідальність за шкоду, завдану позивачу. На вхідних дверях квартири АДРЕСА_2 також був розміщений лист-попередження комунального підприємства, у якому було зобов`язано власника квартири АДРЕСА_2 терміново надати доступ до стояка каналізаційної мережі, у зв`язку із залиттям квартири АДРЕСА_3 , що підтверджується фотофіксацією та заявою ОСОБА_1 №10663/3-46 від 11.01.2023.

В ході судового розгляду позивач та її представник підтримали позовні вимоги відповідно до уточненої позовної заяви, просили стягнути заявлену суму солідарно з обох відповідачів.

Представники відповідачів щодо задоволення позовних вимог заперечили з підстав, наведених ними у відзивах на позовну заяву.

Перед початком судового засідання позивач та представники відповідачів подали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

З огляду на наведене, із урахуванням наявних в матеріалах справи письмових заяв сторін по суті справі, а також враховуючи надання ними усних пояснень в ході судового розгляду, суд ухвалив проводити розгляд справи за відсутності учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши письмові матеріали справи, із урахуванням усних пояснень позивача та представників сторін, наданих в ході судового розгляду, повно і всебічно дослідивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, у тому числі показання свідків, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів.

У свою чергу суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із ст. 89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Як встановлено судом та не оспорюється сторонами, позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 у цьому ж будинку, яка знаходиться поверхом вище над квартирою позивача.

Згідно з актом про залиття квартири АДРЕСА_1 , складеним 19.01.2023 представниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», а саме комісією у складі: голови комісії - головного інженера опорного пункту №2 Ковальчук О. В., членів комісії: старшого майстра опорного пункту №2 Люліна С. М. , слюсаря-сантехніка опорного пункту №2 Панченка С. М. , старшого майстра відділу обслуговування систем вентиляції Самохвалова В. Д , провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду ОСОБА_9., в ході візуального обстеження квартири було встановлено наступне:

- у кімнаті площею 20,1 кв.м: на бетонному виступі між стелею та стіною (шпалери поліпшеної якості) наявні жовті та чорні плями загальною площею близько 3,5 кв.м; на стіні (шпалери поліпшеної якості) утворилися сліди залиття у вигляді жовтих та чорних плям загальною площею 4,0 кв.м, на пінопластовому багеті - довжиною 3,0 пог.м;

- у кухні площею 6,4 кв.м: на бетонному виступі між стелею та стіною (полістирольна плитка) спостерігаються жовті плями; на бетонному виступі між стелею та стіною (пінополістирольна плитка) спостерігаються жовті плями загальною площею близько 0,65 кв.м; на стіні (шпалери поліпшеної якості) наявні сліди залиття загальною площею 0,70 кв.м;

- у вбиральні (поєднана) площею 3,1 кв.м: на стіні (кахельна плитка) спостерігаються на пінопластовому багеті довжино. 0,5 пог.м жовті плями, чорні шви між кахельними плитками площею 0,05 кв.м та жовті патьоки довжиною близько 2,5 пог.м;

- вентиляційна система в квартирі АДРЕСА_3 перебуває в незадовільному стані, в будинку повітрообмін відсутній.

Цим же актом власникові квартири АДРЕСА_3 було рекомендовано найближчим часом надати доступ працівникам комунального підприємства для обстеження системи вентиляції та, при необхідності, виконання робіт, в результаті чого буде забезпечено постійну циркуляцію повітря у зазначеній квартирі.

Як зазначено у акті, залиття квартири АДРЕСА_1 сталося внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу у розташованій вище квартирі АДРЕСА_2 , власник якої впродовж тривалого часу не надавав доступу працівникам Комунального підприємства до квартири АДРЕСА_2 для виконання робіт по заміні аварійної ділянки трубопроводу водовідведення. Ремонтні роботи по заміні аварійної ділянки каналізаційного трубопроводу у квартирі АДРЕСА_2 виконано самостійно власником цієї квартири.

Із вказаним актом власник квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 ознайомилася без будь-яких зауважень, що підтверджується її підписом у акті про залиття та що вона сама підтвердила в ході судового розгляду.

Згідно з висновком експерта №ЕD-1727-1-2099.23, складеним 28.04.2023 за результатами проведення будівельно-технічного експертного дослідження за заявою ОСОБА_1 , розмір матеріальної шкоди, яку завдано внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , становить 41044,00 гривень.

Встановлено також, що на замовлення позивача ТОВ «ПРОФІ РЕМБУД» було проведено ремонті роботи у вказаній квартирі АДРЕСА_1 , які полягали у нанесенні антигрибкового засобу на стіни і стелю, нанесенні антигрибкового засобу на відкоси та багети, механічному видаленні грибка та озонуванні приміщення, загальною вартістю 17100 гривень, що підтверджується актом прийому-передачі виконаних робіт №1 від 23.02.2023.

Факт перерахування вказаної суми грошових коштів ОСОБА_1 на рахунок ТОВ «ПРОФІ РЕМБУД» підтверджується рахунком-фактурою №1046 від 14.02.2023.

Позивач просить стягнути вказані суми грошових коштів солідарно з обох відповідачів в якості відшкодування майнової шкоди, завданої їй залиттям квартири.

Вирішуючи позовні вимоги у цій частині, суд керується наступним.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України, однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови №6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги - факт завдання шкоди (збитків) відповідачем та обґрунтувати її розмір.

Відповідно до позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2018 у справі №523/9076/16-ц, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Як встановлено судом, після виявлення залиття квартири позивача 19.01.2023 представниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» було складено акт про залиття, у якому зазначено, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу у розташованій вище квартирі АДРЕСА_2 , власник якої впродовж тривалого часу не надавав доступу працівникам Комунального підприємства до квартири АДРЕСА_2 для виконання робіт по заміні аварійної ділянки трубопроводу водовідведення. Ремонтні роботи по заміні аварійної ділянки каналізаційного трубопроводу у квартирі АДРЕСА_2 виконано самостійно власником цієї квартири.

Встановлено також, що 19.01.2023 комісією з числа представників КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» у складі: голови комісії - головного інженера опорного пункту №2 Ковальчук О.В., членів комісії: старшого майстра опорного пункту №2 Люліна С.М. , провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду ОСОБА_9., було проведено обстеження квартири АДРЕСА_4 .

В ході візуального обстеження квартири АДРЕСА_2 було встановлено, що у вбиральні проходить закритий у гіпсокартонний короб внутрішньобудинковий каналізаційний трубопровід (стояк), аварійну ділянку якого після протікання води самостійно замінено власником квартири на пластикову. На момент обстеження витоки та протікання води з трубопроводу водовідведення, а також сліди залиття у зазначеній квартирі відсутні.

За результатами проведеного обстеження комісією зроблено висновок, що внутрішньобудинковий трубопровід водовідведення у квартирі АДРЕСА_2 був закритий у гіпсокартонний короб, що унеможливлювало доступ власнику квартири АДРЕСА_2 для постійного догляду за його санітарно-технічним станом. При утворенні аварійної ситуації у квартирі АДРЕСА_2 власником зазначеної квартири не надавався працівникам Комунального підприємства впродовж тривалого часу доступ до внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу (стояку) для її ліквідації, що призвело до залиття розташованої нижче квартири АДРЕСА_3 .

Комісією рекомендовано власнику квартири АДРЕСА_2 відкрити повний доступ до внутрішньобудинкового трубопроводу водовідведення, розташованого у вбиральні квартири.

Зазначені обставини підтвердили також в ході судового розгляду як позивач та представник відповідача, так і допитані судом свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_4 .

Зокрема, допитана в якості свідка провідний інженер відділу експлуатації та утримання житлового фонду КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» ОСОБА_9., яка була членом комісії при складенні актів обстеження 19.01.2023 як квартири позивача, так і квартири відповідача, пояснила, що до Керуючої компанії неодноразово надходили звернення щодо протікання води у квартирі АДРЕСА_1 . Після надходження чергового звернення комісією, у складі якої також була вона, було проведено обстеження квартири АДРЕСА_3 та зафіксовано усі наявні пошкодження, які було відображено у відповідному акті про залиття від 19.01.2023. Власник квартири ОСОБА_1 підписала такий акт без застережень. Оскільки під час обстеження було виявлено, що залиття сталося внаслідок протікання з верхньої квартири, а саме квартири АДРЕСА_2 , в подальшому було проведено обстеження і цієї квартири. На момент обстеження власника квартири АДРЕСА_2 не було, а тому обстеження проводилося за участю особи, уповноваженої власником. Візуальним оглядом квартири АДРЕСА_2 комісія встановила, що внутрішньобудинковий каналізаційний трубопровід (стояк), який знаходиться у вбиральні, був повністю закритий у гіпсокартонний короб. Крім того, було встановлено, що після виявлення протікання води аварійна ділянка трубопроводу, який є металевим, була замінена на пластиковий. Така заміна була проведена власником самостійно, без участі працівників Керуючої компанії, що є порушенням Закону України «Про житлово-комунальне господарство» та постанови Кабінету Міністрів України №630 від 21.07.2005. Вказане порушення свідком було оголошено та про нього було зазначено у акті обстеження квартири АДРЕСА_2 від 19.01.2023, який був підписаний представником власника квартири без будь-яких зауважень.

Факт заміни частини внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу (стояку) за власні кошти відповідача ОСОБА_2 та за допомогою приватного сантехніка не заперечив і представник відповідача ОСОБА_2 в ході судового розгляду. Разом із цим, він вказував на те, що така заміна частини трубопроводу була вимушеною, оскільки працівниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» не вживалися заходи щодо перевірки стану внутрішньобудинкової каналізаційної мережі та проведення відповідних періодичних її оглядів.

Таким чином, судом встановлено, що залиття квартири позивача під номером 144 сталося внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу у розташованій вище квартирі АДРЕСА_3 , власником якої є відповідач ОСОБА_2 .

Встановлено також, що процес залиття мав триваючий характер та доступ до квартири відповідача протягом певного часу був відсутній.

Зокрема, як з`ясовано судом із показань свідка ОСОБА_4 , який проживає у квартирі АДРЕСА_3 з дозволу власниці ОСОБА_1 , у грудні 2022 року ним було виявлено протікання на стелях у всіх кімнатах квартири. При спробах знайти власника квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом вище, було виявлено, що власниця в Україні відсутня, однак в подальшому прийшов її знайомий на ім`я ОСОБА_10 , який відчинив вказану квартиру. При огляді можливого місця протікання у вбиральні було виявлено, що каналізаційна труба там повністю закрита плиткою та доступ до трубопроводу закритий. Для того, щоб перевірити стан трубопроводу, необхідно було розбивати збудований із плитки короб, на що власниця дозволу не дала. У подальшому свідок якийсь час у квартирі був відсутній. Коли він повернувся у квартиру в січні 2023 року, то виявив, що стеля та стіни квартири вже перебувають у жахливому стані. Свідок разом із власницею квартири ОСОБА_1 поїхав до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», після чого працівники Компанії приїхали до квартири позивачки, де склали акт про залиття. Крім того, працівниками Компанії було складено письмову вимогу на ім`я власника квартири АДРЕСА_2 з метою надання доступу до такої квартири.

З`ясовано також, що після надання доступу до квартири АДРЕСА_2 працівниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» було зафіксовано факт самовільної заміни власником квартири частини аварійної ділянки металевого трубопроводу на пластиковий.

Крім того, працівниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» було складено лист-попередження щодо необхідності надання доступу до квартири АДРЕСА_2 , який було розміщено на вхідних дверях вказаної квартири, що підтверджується матеріалами справи.

Аналізуючи наведені вище докази у їх сукупності, суд доходить висновку, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження обставин наявності винних дій Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» у заподіянні шкоди майну позивача внаслідок залиття належної їй квартири.

Разом з тим, в матеріалах справи наявні докази на підтвердження тієї обставини, що залиття належної позивачу квартири сталося внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу у розташованій вище квартирі АДРЕСА_2 , власник якої - відповідач ОСОБА_2 впродовж тривалого часу не надавала доступу працівникам КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» для виконання робіт по заміні аварійної ділянки трубопроводу водовідведення.

Крім того, судом з`ясовано, що ремонтні роботи по заміні аварійної ділянки каналізаційного трубопроводу у квартирі АДРЕСА_2 виконано самостійно власником цієї квартири.

Відповідно до ч. 2 п.7. ст.7 та ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і зміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів-розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 статті 8 Закону «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги має право вимагати від споживача своєчасного проведення робіт з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням комунальних послуг, що виникли з вини споживача, або відшкодування вартості таких робіт.

Положенням ст. 175 ЖК України визначено, що державні і громадські органи, підприємства, установи, організації, службові особи зобов`язані дбати про схоронність житлового фонду та підвищення його благоустрою.

Згідно ст. 176 ЖК України наймодавець зобов`язаний своєчасно провадити ремонт жилих будинків, забезпечувати безперебійну роботу інженерного обладнання будинків і жилих приміщень, належне утримання під`їздів, інших місць загального користування будинків і придомової території. Такі ж обов`язки покладаються на житлово-будівельні кооперативи.

Капітальний ремонт жилих будинків, технічне обслуговування їх інженерного обладнання, а також поточний ремонт жилих приміщень, що його зобов`язаний провадити наймодавець (житлово-будівельний кооператив), здійснюються відповідно до правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території, правил і норм технічної експлуатації житлового фонду.

Відповідно до ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування.

Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №45 від 24.01.2006, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

За нормами п.п. 2 п. 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №630 від 21.07.2005, споживач зобов`язаний забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору.

Ураховуючи встановлені вище обставини справи, суд вважає, що позивачем не доведено факту спричинення їй шкоди внаслідок залиття квартири з вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», у зв`язку з чим позовні вимоги, пред`явлені до цього відповідача, не підлягають задоволенню.

Водночас, на підставі наведених вище обставин справи та визначених відповідно до них правовідносин, суд вважає, що вимоги позивача про стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, з боку відповідача ОСОБА_2 є доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

Оцінивши наявні у справі докази, суд вважає, що саме внаслідок протиправних дій відповідача ОСОБА_2 , яка порушила правила користування належною їй квартирою, сталося залиття квартири позивача.

Таким чином, саме відповідач ОСОБА_2 мала доводити у суді відсутність її вини у заподіянні шкоди майну позивача.

Однак відповідач ОСОБА_2 не надала суду належних доказів на спростування поданих позивачем документів, під час розгляду справи не заявляла клопотання про призначення відповідної судової експертизи з метою визначення причин залиття, а отже, не спростувала визначену статтями 1166, 1167 ЦК України презумпцію винного заподіяння шкоди.

З огляду на наведене, суд вважає, що позивачем доведено наявність протиправних дій з боку відповідача ОСОБА_2 , причинного зв`язку між діями останньої та збитками, а також наявність її вини.

Розмір матеріальної шкоди в сумі 58 144 гривень підтверджується наявним в матеріалах справи висновком експерта №ЕD-1727-1-2099.23, складеним 28.04.2023 за результатами проведення будівельно-технічного експертного дослідження за заявою ОСОБА_1 , згідно з яким розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , становить 41044,00 гривень, а також актом прийому-передачі виконаних робіт №1 від 23.02.2023 та рахунком-фактурою №1046 від 14.02.2023, згідно з якими позивачем було понесено витрати, пов`язані із ремонтом вказаної квартири, на суму 17100 гривень.

Таким чином, суд вбачає наявність підстав для стягнення з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 58 144 гривень матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири.

Щодо заявлених позивачем вимог про стягнення моральної шкоди суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

За приписами ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно з п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Позивачем доведено, що внаслідок протиправних дій відповідача ОСОБА_2 , яка не забезпечила дотримання правил користування належною їй квартирою, сталося протікання із внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу, внаслідок якого було пошкоджено квартиру позивача.

Суд погоджується з доводами позивача про перенесені нею моральні переживання внаслідок пошкодження її майна, а тому враховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнала позивач, їх характеру, а також виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне позовні вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди задовольнити частково та стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача моральну шкоду в розмірі 10000 гривень.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат у даній справі, суд керується наступним.

Відповідно до ст. 133 ЦПК судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 6 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Як вбачається із матеріалів справи, на замовлення позивача ТОВ «Судова незалежна експертиза України» було проведено будівельно-технічне експертне дослідження, за результатами якого складено висновок експерта №ЕD-1727-1-2099.23 від 28.04.2023.

За проведення вказаного дослідження позивачем сплачено 10000,00 грн, що підтверджується рахунком №ЕD-1727-1-2099.23 від 29.03.2023.

Ураховуючи наведене, суд вважає, що вимоги позивача про стягнення на її користь вказаної суми судових витрат, пов`язаних із проведенням експертизи, є обґрунтованими, у зв`язку з чим наявні підставі для стягнення їх з відповідача ОСОБА_11 на користь позивача.

Матеріалами справи підтверджується, що при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн відповідно до квитанції від 03.08.2023.

Таким чином, вказана сума судового збору, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача.

У позовній заяві позивач також вказала попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат, які складаються з витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000,00 грн, які вона понесла у зв`язку з розглядом справи.

Згідно з приписами частини 1 статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Відповідно до ч.ч.2,3 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витратна правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з ч.4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін - пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц.

Виходячи з критеріїв реальності та розумності, а також враховуючи складність справи, обсяг виконаних адвокатом робіт, суд вважає, що заявлені позивачем до стягнення витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000,00 грн є завищеним, та вважає вірним стягнути такі витрати на користь з позивача з відповідача ОСОБА_2 у розмірі 10 000,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 23, 81, 89, 141, 247, 258, 259, 263-268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 58 144 (п`ятдесят вісім тисяч сто сорок чотири) гривні 00 копійок матеріальної шкоди та 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок, витрати, пов`язані з проведенням експертного дослідження у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок.

У задоволенні решти вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відмовити.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Повне найменування сторін по справі:

позивач - ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

відповідачі:

- ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП

- Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва», місцезнаходження: м. Київ, вул. Хорива, буд. 36, .

Повний текст рішення складено 11.12.2024.

Суддя О. О. Ковбасюк