Іванівський районний суд Одеської області
Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/577/22
Провадження № 2/499/69/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

"11" січня 2024 р. смт.Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області в складі: головуючого судді Погорєлова І.В. за участю секретаря судового засідання Дібрової О.І. розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Іванівка Одеської області справу № 499/577/22 за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ПСП «Дружба» про розірвання договору оренди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Іванівського районного суду Одеської області перебувала цивільна справа за позовною заявою ПСП «Дружба» до ОСОБА_1 про стягнення збитків та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ПСП «Дружба» про розірвання договору оренди.

20 лютого 2023 року судом справу розглянуто та за результатами розгляду позовної заяви ПСП «Дружба» до ОСОБА_1 про стягнення збитків прийнято рішення про відмову у задоволенні позову, а відповідно до ухвали суду від 20.02.2023 року зустрічний позов ОСОБА_1 до ПСП «Дружба» про розірвання договору оренди залишено без розгляду.

Відповідно до постанови Одеського апеляційного суду від 26.09.2023 року ухвалу Іванівського районного суду Одеської області від 20.02.2023 року скасовано та справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до ухвали судді від 16.11.2023 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ПСП «Дружба» про розірвання договору оренди прийнято до провадження, постановлено, розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження зі стадії судового розгляду, відповідно до постанови апеляційного суду від 26.09.2023 та призначено судове засідання по суті справи на 11 грудня 2023 року на 09 годину 45 хвилин в приміщенні Іванівського районного суду Одеської області.

З метою повідомлення учасників справи зокрема позивачку за зустрічним позовом, судом було направлено на адресу ОСОБА_1 судові повістки про дату та час судового засідання.

Судові повістки були направлені на дві адреси зазначені позивачкою у поданій нею зустрічній позовній заяві, а саме на адресу реєстрації місця проживання : АДРЕСА_1 , проте конверт повернувся до суду із позначкою «адресат відмовився»; на адресу фактичного місця проживання АДРЕСА_2 конверт повернувся із позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою».

11 грудня 2023 року судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи в зв`язку з неявкою позивачки із зазначенням дати наступного судового засідання та роз`яснити позивачці, що у разі її повторної неявки у судове засідання без повідомлення причин неявки, або якщо такі суд визнає неповажними, судом буде порушено питання про залишення її зустрічної позовної заяви без розгляду.

Копію ухвали направлено позивачці на адресу зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 , проте конверт повернувся до суду із позначкою «адресат відмовився»; на адресу фактичного місця проживання АДРЕСА_2 згідно трекінгу відстеження поштового відправлення, дане відправлення не вручене під час доставки.

Представник відповідача клопотав про розгляд справи у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як встановлено в судовому засіданні відповідно до ухвали судді від 16.11.2023 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ПСП «Дружба» про розірвання договору оренди прийнято до провадження та постановлено, розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження зі стадії судового розгляду, відповідно до постанови Одеського апеляційного суду від 26.09.2023 року.

Позивачкою клопотання про розгляд справи у відсутність не надавалось.

Слід зазначити, що за період надходження справи у провадженні Іванівського районного суду Одеської області після розгляду апеляційного скарги позивачки по зустрічному позову ОСОБА_1 , а саме з 13.11.2023 року позивачка, жодного разу не цікавилась станом розгляду справи, жодного разу не з`явилась до суду за викликом або з власної ініціативи.

Судом на протязі перебування справи у провадженні суду вживалися всі можливі заходи, щодо повідомлення позивачки по зустрічному позову, про дату та час судового засідання.

Позивачці двічі направлялись виклики до суду на адресу зазначену нею в позовній заяві та адресу реєстрації її місця проживання.

Інші засоби зв`язку (номер телефону, адреса електронної пошти) позивачкою суду не повідомлялося. Крім того інформація про зміну адреси місця проживання чи будь яка інша адреса для направлення поштової кореспонденції позивачкою не зазначалася.

Отже судом було вжито всі можливі заходи, щодо виклику та повідомлення позивачки по справі про дати та час судових засідань.

Суд констатує той факт, що двічі на зареєстровану адресу місця проживання були направлені виклики та повідомлення про дату та час судового засідання, проте поштові відправлення повертаються із відміткою що адресат відмовився від отримання.

Відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомлені відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Враховуючи вищевикладене, та ту обставину, що поштові відправлення з іншої адреси, яку повідомила позивачка повертаються з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» , тому у суду є підстави вважати, що позивачка двічі повідомлена про дату час та місце судового засідання у справі за її позовною заявою.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Тому, в зв`язку з наведеним положенням п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, повторно не повідомив про причини неявки та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» від 15.07.2002 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, та належним чином повідомлена по час і місце розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Пономарьов проти України»).

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01.04.2008, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26.04.2007).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні у справі «Тойшлер проти Германії» Європейський Суд наголошував, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Верховний Суд у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №658/1141/18 наголосив на тому, що системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналізуючи обставини, які склалися в ході розгляду справи судом вбачається, відсутність інтересу позивачки до поданого нею зустрічного позову. Сама позивачка на протязі всього часу перебування справи в суді жодного разу не поцікавилась станом розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене у суду є підстави вважати, що позивачка повідомлена належним чином, позивачка повторно (неодноразово) не з`явилася до суду, чим зловживає процесуальними правами та затягує розгляд справи тому, вважає за можливе залишити даний позов без розгляду та роз`яснити позивачці, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному звернення до суду.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України ,-

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ПСП «Дружба» про розірвання договору оренди залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному звернення до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяІ. В. Погорєлов