Справа № 946/8096/20
Провадження № 2/946/275/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2024 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Смокіної Г.І.,

за участю секретаря судового засідання Кріпакової К.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізмаїлі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Орган опіки та піклування Ізмаїльської міської ради, ОСОБА_4 , про визначення порядку та способу участі діда та баби у вихованні та спілкуванні з онукою,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

16.12.2020 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Орган опіки та піклування Ізмаїльської міської ради, про визначення порядку та способу участі діда та баби у вихованні та спілкуванні з онукою та згідно уточнення від 29.11.2024 просить визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступні способи участі у вихованні та спілкуванні з їх онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у відсутності матері, а саме: у кожну суботу з 10 до 17:00 годин за місцем їх мешкання або у громадських місцях за відсутності матері та інших осіб; уразі неможливості спілкування та побачення у суботу, цей день компенсувати у неділю на той самий період; у день народження онучки, на Новий рік, на Різдво, на Пасху та на 1 вересня у відсутність матері на 2 години за домовленістю з матерію дитини; влітку у липні або у серпні на 10 днів (в загальної кількості) з можливістю виїзду за межі м. Ізмаїл у відсутність матері для оздоровлення або з пізнавальною метою за попереднім узгодженням з нею.

Свої вимоги мотивують тим, що 15.04.2015 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 укладено шлюб, який рішенням суду розірвано 04.09.2018, від шлюбу мають малолітню дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є онукою позивачів. На теперішній час дитина проживає із матір`ю (колишньою невісткою позивачів). Відповідачка чинить перешкоди та не надає можливості бабусі та дідусю приймати участь у вихованні онуки та спілкуванні із нею. Рішенням виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради № 1125 від 17.11.2020 позивачам встановлено спосіб участі у вихованні онуки, а саме один раз на тиждень, у неділю з 10.00 до 13.00 год. на нейтральній території у присутності матері ОСОБА_3 . Вважають, що такий спосіб участі у вихованні онуки та спілкуванні із нею суперечить вимогам сімейного законодавства, їх інтересам та інтересам онуки.

Процесуальні дії суду

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 28.12.2020 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23.03.2021 задоволено клопотання про витребування доказів.

23.03.2021 без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про залучення до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_4 .

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 30.092024 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

Аргументи учасників справи

В судове засідання позивачі не з`явилися, про час та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином, згідно заяви від 13.12.2024 представник позивачів та третьої особи ОСОБА_4 адвоката Янковської О.П. просить справу розглядати у відсутність позивачів та їх представника, уточнені позовні вимоги від 29.11.2024 підтримує, просить задовольнити. Раніше у судовому засіданні уточнені позовні вимоги представник позивачів та третьої особи підтримала, просила визначити позивачам побачення з онукою у час, визначений батькові за рішенням суду, без присутності матері.

Згідно відповіді на відзив від 26.02.2021, про засідання комісії з питань захисту прав дитини 10.11.2020 вони та рішення, яке було прийнято, вони не знали. Про дату розгляду їх заяви на засіданні виконкому не були повідомлені. Про рішення виконавчого комітету від 17.11.2020 № 1125 позивачам стало відомо з отриманого листа з копією рішення. Тому вважають, що при прийнятті рішення не були враховані усі обставини їх взаємовідносин з відповідачкою та їх онукою. Позивачі підтверджують, що між ними та ОСОБА_6 склалися неприязні відносини на протязі останніх років після того, як вона стала мешкати з іншим чоловіком. Після розірвання шлюбу з їх сином ОСОБА_4 продовжували спілкуватися та сумісно проводили курси лікування онуки у м. Ізмаїл, Одесі та Київі. Вони супроводжували її з дитиною за свої кошти до м. Одеса та м. Київ, сплачували усі курси лікування та консультації з лікарями. Знають усі діагнози, які встановлені онуці. Ці діагнози були також у їх сина ОСОБА_7 - батька онуки, тому вони знають, як поводитися та які заходи приймати у випадку її лікування. Позивачі неодноразово не мали можливості зустрітися з онукою, так як відповідачка повідомляла, що о 10 год. у неділю вона спить та не бажає вставати так зарано. На прохання позивачів зустрітися пізніше, відповідачка повідомляла, що вона повинна бути на роботі. За такою причиною спілкування з онукою не здійснювалися. В присутності матері онука не спілкувалася з позивачами. Позивачі вважають, що відповідачка перешкоджає їм у спілкуванні та впливає на онуку, штучно створює умови, при яких вони не можуть спілкуватися. Тому вважають, що спілкування з онукою повинно здійснюватися без присутності матері. Не згодні з рекомендаціями у психологічному висновку практичного психолога, нейропсихолога ОСОБА_8 та висновками її дослідження. Вважають, що висновки зроблені тільки на підставі заяв матері дитини, яка на теперішній час зацікавлена в тому, щоб онучка не спілкувалася з бабусею та дідусем. Психолог на їх прохання щодо співбесіди з позивачами повідомила, що вона не має права спілкуватися з ними. Однак вважають, що висновки можливо зробити тільки після всебічного та об`єктивного дослідження усіх обставин справи.

Відповідачка в судове засідання не прибула, про час та місце судового розгляду справи повідомлена належним чином, згідно клопотання представника адвоката Черненко Х.М. від 13.12.2024 просить справу розглядати у відсутність відповідачки та її представника, не заперечує проти задоволення уточнених позовних вимог. Раніше представник відповідачки у судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, просила визначити побачення позивачів з онукою з урахуванням висновку органу опіки та піклування у присутності матері, мотивую чим, що з 2017 року дитина відносини з позивачами не підтримує, дитина бажання зустрічатися з ними не виявляє, між ними відсутній емоційний зв`язок. Згідно відзиву на позов від 04.02.2021, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає разом із матір`ю ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 . Рішенням виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради № 1125 від 17.11.2020, визначений ОСОБА_10 та ОСОБА_1 наступний спосіб участі у вихованні малолітньої онуки, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спілкування з нею один раз на тиждень, у неділю з 10:00 до 13:00 год., на нейтральній території в присутності матері дитини, ОСОБА_3 . При визначенні саме такого способу участі у вихованні та спілкуванні з дитиною враховувався вік та стан здоров`я дитини, бесіди, які були проведені з заявниками, обстеження умов проживання заявників, тощо. Крім того, в останнє ОСОБА_11 дзвонила матері відповідачки 04.03.2020 та виявила бажання побачити дитину. З того часу жодного телефонного дзвінка від ОСОБА_10 та ОСОБА_1 щодо бажання зустрітися з онукою не надходило. Крім цього, позивачі не виконують рішення виконавчого комітету Ізмаїльські міської ради № 1125 від 17.11.2020. Так, 22.11.2020, 29.11.2020, 13.12.2020, 20.12.2020, 27.12.2020, 03.01.2021, 10.01.2021, 17.01.2021, 31.01.2021 ОСОБА_10 і ОСОБА_11 взагалі не виявили бажання бачитися з дитиною, що свідчіть про іх незацікавленість та небажання проводити час з онукою. 06.12.2020, 24.01.2021 побачення з онукою відбувалось десь 10 хвилин і було припинене за їх ініціативою. Також ОСОБА_11 06.12.2020 при зустрічі з ОСОБА_12 сказала: «Зустрінемося у суді», що справило на дитину враження. Після цього у дитини підвищена тривога з цього приводу, дитина завжди питає, чому вони звернулись до суду. У зв`язку із цим відповідачка звернулась до психолога, яка надала відповідний психологічна висновок, де зазначено про те, що дитина прив`язана до матері, з батьком хотіла б бачитися іноді, зустрічі з бабусею ОСОБА_1 викликають у дитини нерадісні спогади, присутність матері при зустрічах рекомендується для зняття емоціональне напруги дівчинки. Крім того, позивачам відомо про те, що дитина має діагноз - персистуючий алергічний риніт, оскільки ще коли відповідачка перебувала у шлюбі з їх сином ОСОБА_4 , донька вже хворіла та проходила лікування. Карина самостійно не виявляє бажання частих та тривалих зустрічей з дідом та бабою. З боку відповідачки жодних неприязних відносин до позивачів немає, а їх твердження про це є лише припущенням або їх ставленням до відповідачки.

В судове засіданні представник третьої особи - Органу опіки та піклування Ізмаїльської міської області не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, до суду неодноразово надавав заяви про розгляд справи у відсутність представника, при винесенні рішення просив врахувати інтереси дитини та висновок № 05/21-239 від 25.02.2021.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданим 14.12.1989 Ізмаїльським відділом РАЦС, актовий запис № 1344, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

15.04.2015 ОСОБА_4 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб, що підтверджено свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 , виданим 15.04.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ізмаїльського міськрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 146.

Від спільного проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_3 мають малолітню дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , виданим повторно 15.04.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ізмаїльського міськрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 336 від 19.03.2013.

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 04.09.2019 № 500/1522/18 шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 розірвано.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради «Про участь у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною» № 1125 від 17.11.2020, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 визначений спосіб участі у вихованні онуки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме один раз на тиждень у неділю з 10.00 до 13.00 год. на нейтральній території у присутності матері дитини ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтву про право особистої власності № НОМЕР_4 від 28.11.1997, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 належить квартира АДРЕСА_2 .

Згідно акту обстеження умов проживання від 09.11.2020, за вказаною адресою проживають позивачі, умови проживання задовільні, перебування дитини за даною адресою можливе.

Згідно характеристики ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , учениці 2-В класу ЗОШ № 9 І-ІІІ ступенів міста Ізмаїла, вихованням ОСОБА_12 займається мати, яка приділяє належну увагу вихованню доньки, цікавиться навчанням, допомагає досягти успіху, приймає активну участь в житті класу.

Відповідно до виписки з протоколу № 250/44 лікарсько-консультаційної комісії від 03.09.2020 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поставлено діагноз «Персистуючий алергічний риніт. Загроза бронхіальної астми».

Відповідно до виписки з протоколу № 66/9 лікарсько-консультаційної комісії від 04.03.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поставлено діагноз «Бронхіальна астма, змішана форма, тяжкий персистуючий перебіг, період загострення».

Згідно із довідкою КНП Ізмаїльської міської ради «Ізмаїльський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 11.05.2023, ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходиться на «Д» обліку з діагнозом «Бронхіальна астма, екзогенна форма, персистуючий перебіг, частково контрольована, алергічний риніт».

Згідно із психологічним висновком практичного психолога ОСОБА_14 від 28.01.2021, дитина в даний момент часу знаходиться в стресовому стані, вимушеної напруги, ситуація, яка склалася, діє на дитину пригнічуючи. Дитині більш комфортно та безпечно знаходитися у звичайній для неї обстановці з мамою та вітчимом. Емоційно для дівчинки ближче мати, яка для неї є носієм соціальних норм та правил. У пункті 4 рекомендовно батькові та бабусі ураховувати, що у дитини є серйозне хронічне захворювання, у будь-який момент необхідно вміти надати їй медичну допомогу, присутність матері на зустрічах рекомендується для зняття емоційної напруги дитини.

Згідно із психологічним висновком практичного психолога ОСОБА_15 від 11.10.2023, вся ситуація, яка склалася навколо дитини протягом тривалого періоду впливає на її емоційний стан, психічний розвиток і відчуття благополуччя. Дитина в тісних емоційних відносинах з матір`ю, з якою почувається захищеною.

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 12.09.2024 у справі № 946/8019/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог - Орган опіки та піклування Ізмаїльської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про встановлення порядку та способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною визначено батькові ОСОБА_4 способи участі у вихованні доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спілкуванні з нею: під час перебування батька ОСОБА_4 у м. Ізмаїл Одеської області один раз на тиждень кожної суботи з 11:00 до 17:00 години за відсутності матері; у разі неможливості спілкування з донькою у суботу з поважних причин компенсувати цей день іншим днем, а саме, у неділю або інший день на наступному тижні у той самий час за попередньою домовленістю із матір`ю ОСОБА_3 ; у день, що передує виїзду батька ОСОБА_4 за межі України у зв`язку з роботою та у наступний день після приїзду до місця його проживання з 13:00 по 16:00 години за відсутності матері ОСОБА_3 ; у день народження доньки, на Новий рік, на Різдво, на Пасху, на 1 вересня, на 2 години без присутності матері за попереднім узгодженням часу із матір`ю ОСОБА_3 ; у період літніх канікул з правом виїзду за межі міста Ізмаїл для оздоровлення або з пізнавальною метою протягом 10 днів.

Згідно висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про участь у вихованні та усуненні перешкод у спілкуванні з малолітньою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 № 05/21-239 від 25.02.2021, виходячи з інтересів малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ст. 19, 151, 153, 157, 158 Сімейного кодексу України, рішення комісії із питань захисту прав дитини Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області № 4 від 23.02.2021, вирішено визначити порядок спілкування та участі у вихованні бабусі ОСОБА_1 та дідусю ОСОБА_2 з малолітньою онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

-у суботу з 10.00 до 15.00, на нейтральній території у присутності матері;

-відвідування бабусею дитини ОСОБА_1 та дідусем дитини ОСОБА_2 у період хвороби, в день народження дитини, на свята за місцем перебування дитини;?

-дні шкільних канікул: вівторок та четвер з 11-ї години (у разі, якщо на цей час припадає здобуття позашкільної освіти, з обов`язковим відвідуванням закладів позашкільної освіти) до 16-ої години, на нейтральній території у присутності матері;

-влітку з метою оздоровлення дитини 10 днів у присутності матері.

Позиція суду

Згідно ч. 1, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76, ч. 1 ст. 80 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 263 ЦПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вислухавши представників сторін, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з такого.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Згідно з ч. 7 ст. 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада1989 року (далі - Конвенція про права дитини), ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Згідно ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Згідно ст. 258 СК України, баба і дід мають право на самозахист внуків. Баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень.

Відповідно до ст. 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Відповідно до статті 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема, він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини.

Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його визначається доля дитини, а тому результат судового розгляду повинен бути спрямований на захист найкращих інтересів дитини (Постанова ВС КЦС від 23.09.2020 у справі № 484/920/18, постанова ВС КЦС від 20.07.2022 у справі № 761/25101/20).

У постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 295/13297/18 (провадження № 61-8094св20) вказано, що законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється у: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина, не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби, діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України).

У постанові від 06 квітня 2023 року у справі № 466/3563/19 (провадження № 61-5280св22) Верховний Суд, залишаючи без змін рішення судів попередніх інстанцій про відмову у задоволенні позову про усунення перешкод у спілкуванні, також про встановлення способу участі у спілкуванні з онукою, виходив з того, що суди встановили, що в добровільному порядку сторони не дійшли згоди щодо визначення порядку спілкування бабусі та дідуся з онуком, врахували висновок органу опіки та піклування, наданий відповідно до вимог статей 19, 159, 263 СК України, відсутність доказів негативного впливу позивачів на дитину, тому з урахуванням інтересів дитини зробили обґрунтований висновок про часткове задоволення позову.

У постанові Верховного Суду від 14 червня 2023 року у справі № 462/5189/20 (провадження № 61-11621св21) зазначено, що суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, виходив з того, що дід має право спілкуватись зі своїм онуком, брати участь у його вихованні, тому дійшов висновку про визначення способів участі діда у вихованні онука та у спілкуванні з ним шляхом встановлення систематичних побачень. Час, місце і періодичність побачень суд визначив з урахуванням віку та інтересів дитини. УУ постанові від 30 жовтня 2019 року у справі № 352/2324/17 Верховний Суд зазначив, що при вирішення питання про визначення місце проживання дитини суди мають враховувати об`єктивні та наявні у справі докази, зокрема щодо обстеження умов проживання, характеристики психоемоційного стану дитини, поведінки батьків щодо дитини та висновку органу опіки та піклування. Проте найважливішим у цій категорії справ є внутрішнє переконання судді, яке має ґрунтуватися на внутрішній оцінці всіх обставин в їх сукупності. Адже не можна піддавати формалізму долю дитини, яка через те, що батьки не змогли зберегти відносини або домовитися, не повинна бути позбавлена щасливого та спокійного дитинства.

Враховуючи вік дитини, стан її здоров`я, інтереси дитини та позивачів, їх взаємовідносини, взаємовідносини матері та позивачів, здійснивши аналіз наданих суду доказів, суд дійшов висновку про часткове задоволення уточнених позивних вимог шляхом визначення позивачам способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:?

-у кожну суботу з 11 до 17:00 год. за місцем мешкання або у громадських місцях за відсутності матері та інших осіб;

-у разі неможливості спілкування та побачення у суботу, цей день компенсувати у неділю або інший день на той самий період;

-у день народження онучки, на Новий рік, на Різдво, на Пасху та на 1 вересня за відсутності матері на 2 години за домовленістю з матір`ю дитини;

-влітку у липні або у серпні на 10 днів у сукупності з можливістю виїзду за межі м. Ізмаїл за відсутності матері дитини для оздоровлення або з пізнавальною метою з попереднім узгодженням з матір`ю дитини.

Доказів негативного впливу діда та баби на дитину суду не надано.

Керуючись ст. 12, 13, 200, 206, 258, 263-265 ЦПК України, ст. 7, 141, 151, 153, 155, 157 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Орган опіки та піклування Ізмаїльської міської ради, ОСОБА_4 , про визначення порядку та способу участі діда та баби у вихованні та спілкуванні з онукою задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступні способи участі у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:?

-у кожну суботу з 11 до 17:00 год. за місцем мешкання або у громадських місцях за відсутності матері та інших осіб;

-у разі неможливості спілкування та побачення у суботу, цей день компенсувати у неділю або інший день на той самий період;

-у день народження онучки, на Новий рік, на Різдво, на Пасху та на 1 вересня за відсутності матері на 2 години за домовленістю з матір`ю дитини;

-влітку у липні або у серпні на 10 днів у сукупності з можливістю виїзду за межі м. Ізмаїл за відсутності матері дитини для оздоровлення або з пізнавальною метою з попереднім узгодженням з матір`ю дитини.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Г.І.Смокіна