Справа № 468/1069/21-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

21.03.2024 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого судді Янчук С.В., за участю секретарів Хижняк К.А., Онофрійчук М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Баштанка цивільну справу за позовом керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) звернувся до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев в сумі 14993 грн. 60 коп.

Позов обґрунтований тим, що 29.01.2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без наявності дозвільних документів (лісорубного квитка) здійснили незаконне вирубування до ступеня припинення росту на ділянці лісового насадження на околиці с. Новопетрівка Баштанського району Миколаївської області 10 зеленоростучих дерев породи "акація".

30.01.2019 року відомості за вказаним фактом внесено до Єдинного реєстру досудових розслідувань за №0000058, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України.

Згідно розрахунку, здійсненого Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області (постановою Кабінету Міністрів України № 802 від 09.09.2020 р. "Про утворення міжрегіональних територіальних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції" Державну екологічну інспекцію у Одеській області та Державну екологічну інспекцію у Миколаївській області ліквідовано та утворено Державну екологічну інспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на підставі постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування 10 дерев породи "акація" складає 14993 грн. 60 коп.

Оскільки дане правопорушення не спричинило істотної шкоди довкіллю, 22.01.2020 року слідчим СВ Баштанського ВП ГУНП в Миколаївській області прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000058 у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України.

Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції в Миколаївській області 20.02.2020 року складено стосовно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 65-1 КУпАП.

Постановою державного інспектора № 81 від 21.02.2020 року відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 65-1 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. 00 коп.

Постанова відповідачем не оскаржувалась, відповідачем накладений адміністративний штраф не сплачено.

Державною екологічною інспекцією в Миколаївській області 16.03.2020 року на адресу відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 направлено претензію про необхідність відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев з розрахунком розміру шкоди.

Проте, коштів до тепер не відшкодовано, у зв`язку із чим несплаченою залишається шкода, завдана навколишньому природному середовищу незаконним вирубуванням дерев, в сумі 14993,60 грн.

Листом від 09.07.2021 року Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу проінформувала прокуратуру про неможливість звернення до суду із позовом. З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає відшкодуванню до відповідного бюджету органу місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку на розрахунковий рахунок Привільненської сільської ради, на території якої здійснено незаконну порубку деревини. Однак, Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу не вжито заходів для самостійного звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим прокуратура звернулася до суду для захисту інтересів держави.

Ухвалою від 12.01.2022 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 05.04.2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Прокурор позов підтримав та просив його задовольнити.

Від Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) надійшла заява про розгляд справи у відсутність їх представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Відповідачі до суду не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлялися вчасно та належним чином (рекомендованим листом з повідомленням за зареєстрованим місцем проживання). До суду не надходило клопотань про відкладення розгляду справи та відзиву на позов.

З огляду на те, що сторони належним чином повідомлені, відповідачі не з`явилися в судове засідання та не подали відзив, суд ухвалив про заочний розгляд справи.

Дослідивши наявні у справі матеріали суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених вимог і можливість задоволення позову.

Відповідно до положень ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно приписів ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто зазначена норма передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є правовою підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова (деліктна) відповідальність не настає. Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Проаналізувавши вищевикладене можна дійти висновку, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Відповідно до ч.1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обов`язок доказування відсутності вини у деліктних правовідносинах покладається на відповідача.

Положеннями ч.6 ст. 82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Згідно зі ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ, зокрема, несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р. роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Частиною 1 ст. 67 Лісового кодексу України встановлено, що заготівля деревини, заготівля другорядних лісових матеріалів проводиться в порядку спеціального використання лісових ресурсів.

Згідно з частиною 1 ст. 69 лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Також, згідно зі ст. 142 Конституції України природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування.

На підставі ст.ст. 47,69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 29, ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно.

Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Судом встановлено наступне.

29.01.2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без наявності дозвільних документів (лісорубного квитка) здійснили незаконне вирубування до ступеня припинення росту на ділянці лісового насадження на околиці с. Новопетрівка Баштанського району Миколаївської області 10 зеленоростучих дерев породи "акація".

30.01.2019 року відомості за вказаним фактом внесено до Єдинного реєстру досудових розслідувань за №0000058, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України (а.с.15).

Постановою слідчого СВ Баштанського ВП ГУНП в Миколаївській області від 22.01.2020 року кримінальне провадження №0000058 від 30.01.2020 року закрито в зв`язку встановленням відсутності складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України (а.с.17-18).

20.02.2020 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Миколаївській області відносно відповідача ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 000462 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП, по факту самовільної рубки дерев. Вказаний протокол містить підпис особи, відносно якої він складений (а.с.25).

21.02.2020 року державним інспектором винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, за якою відповідача ОСОБА_1 було визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. 00 коп. (а.с.26) Постанова не оскаржувалася та набрала законної сили.

Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев від 10.03.2020 року, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Миколаївської області, внаслідок порушення вимог лісового законодавства державі заподіяна шкода, розрахована на підставі постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" № 665 від 23.07.2008 року, та становить 14 993 грн. 60 коп.

З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області 16.03.2020 року на адресу відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 направлялася претензія про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок самовільного знищення дерев на загальну суму 14993 грн. 60 коп. (а.с.22,23).

Баштанською окружною прокуратурою Миколаївської обласної прокуратури 24.06.2021 року до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) надіслано листа за №52-1627 вих.-21 щодо вжиття заходів з відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев в розмірі 14 993 грн. 60 коп. (а.с.32-33).

Начальником Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на вищезазначений лист 09.07.2021 року надано відповідь, що 16.03.2020 року Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області направлено лист ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з пропозицією добровільного відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок знищення дерев, на даний час шкоду в добровільному порядку не сплачено. Крім того, вказаним листом повідомлено прокуратуру про те, що у зв`язку із відсутністю достатньої кількості коштів для сплати судового збору, позов про відшкодування завданої шкоди не подавався.

Несплата відповідачами шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, призводить до ненадходження до бюджету коштів, необхідних для забезпечення функцій Держави, визначених Конституцією України, та, відповідно, завдає шкоди інтересам держави.

З огляду на вищевикладене, встановлення у судовому засіданні факту спричинення збитків навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної вирубки дерев відповідачами, які заподіяли державі шкоду в сумі 14993 грн. 60 коп., яка ними не спростована, суд вважає позов обґрунтований та підлягаючий задоволенню.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідачів на користь Миколаївської обласної прокуратури підлягають стягненню в дольовому порядку витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 270 грн. 00 коп., що становить по 1135 грн. 00 коп. з кожного.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 264, 265, 268, 273, 280-283 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), на користь держави на розрахунковий рахунок UA0014450, отримувач: Миколаїв.ГУК/тг с. Привільне/, банк: Казначейство України, , в солідарному порядку шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев, в сумі 14 993 (чотирнадцять тисяч дев`ятсот дев`яносто три) гривні 60 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), на користь Миколаївської обласної прокуратури (, Банк ДКСУ м. Києва, МФО 820172, р/р НОМЕР_3 ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі по 1135 (одній тисячі сто тридцять п`ять) гривень 00 коп., з кожного.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду може бути подана Миколаївському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Повне судове рішення складене 21.03.2024 року.

Суддя: