У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Ішуніна Л. М., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу та поділ майна,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 31 травня 2024 року роз`єднано позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про розірвання шлюбу та поділ майна. Виділено в самостійне провадження позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна. У межах справи № 755/3700/24 залишено позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

16 грудня 2024 року на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу та розподіл майна.

Відповідно до частини першої-другої статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Під час ознайомлення з матеріалами зазначеної позовної заяви судом встановлено, що її подано без додержання вимог, визначених статтями 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 4 частиною третьою статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, відповідно до вимог пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Тож, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

З викладеного вбачається, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміст позову - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог процесуального законодавства, що забезпечує прийняття суддею заяви та порушення ним провадження у справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

У поданій зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 просить: поновити термін на подачу відзиву та зустрічного позову; розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 ; розподіл майна, зазначеного у позовній заяві ОСОБА_2 : гладкоствольної рушниці, нарізного карабіну, сейфу для зберігання зброї, винести в окреме провадження та зупинити провадження до вирішення кримінального провадження.

Отже, зі змісту зустрічної позовної заяви вбачається, що позивачем не визначена форма захисту, яку він просить від суду, а за формою викладення обставин та прохальної частини, вона відповідає конструкції та вимогам до відзиву, а не зустрічної позовної заяви. Зокрема, не визначено, яке майно та яким чином просить поділити позивач.

Крім того, позивач зазначив, що загальна вартість спільного майна становить 2 000 000 грн.

При цьому, у порушення пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позивачем не визначено ціну позову.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Однак в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження вартості спільного спірного майна, тобто не обґрунтовано ціну позову.

Таким чином, позивачем не надано та не зазначено докази, що підтверджують обставини, викладені в зустрічній позовній заяві.

Окрім того, згідно з вимогами частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У додатках до позовної заяви міститься квитанція від 11 грудня 2024 року про сплату позивачем судового збору в розмірі 1 211,20 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» .

За приписом пункту 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становив 3 028 грн.

Отже розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру повинен становити не менше 1 211,20 грн (2 684х0,4=1 211,20), але не більше 15 140 грн (3 028х5=15 140).

Враховуючи викладене та наявність у позовній заяві вимоги майнового характеру, позивачеві необхідно визначити ціну позову, яка з урахуванням пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України та частини другої статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначається дійсною вартістю спірного майна на день подання позову, та сплатити судовий збір у порядку встановленому законом, з урахування вже сплаченої суми судового збору.

Судовий збір за подання позовної заяви до Солом`янського районного суду м. Києва має бути перераховано або внесено на наступні реквізити: отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`янський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Усуваючи недоліки, позивачеві необхідно взяти до уваги викладене та надати суду зустрічну позовну заяву в новій редакції, визначивши зміст позовних вимог та майно, що підлягає поділу, ціну позову у відповідності до вимог чинного законодавства, виходячи з дійсної вартості майна, докази, що підтверджують дійсну вартість спірного майна,а також докази сплати судового збору за вимогу майнового характеру, виходячи з визначеної ціни позову.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 175-177, 185, 194, 260 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу та поділ майна залишити без руху.

Надати позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Ішуніна