справа № 492/1241/23
провадження № 2/492/625/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 січня 2024 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді Гусєвої Н.Д.,

за участю секретаря судового засідання Гамурар І.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей, -

встановив:

Позивачка звернулась до суду до суду із зазначеною позовною заявою до відповідача про визначення місця проживання дітей, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що 20 липня 2018 року між сторонами зареєстровано шлюб, від якого мають малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають разом із позивачкою.

Призначено підготовче судове засідання на 03 січня 2023 року о 13 год. 00 хв., оскільки справа розглядається в порядку загального позовного провадження.

Виклик у підготовче судове засідання учасників справи здійснено за адресами, вказаними у матеріалах справи.

У підготовче судове засідання позивачка та її представник не з`явились, але до суду від представника позивачки надійшла заява, в якій просив про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності та відсутності позивачки.

Відповідач у підготовче судове засідання, призначене на 03 січня 2023 року о 13 год. 00 хв., вперше не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про причини невручення судової повістки, в якій є позначка «адресат відсутній за вказаною адресою», що в силу пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України в такому випадку вважається, що судовий виклик вручений відповідачу належним чином. Клопотання про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності, відзив на позовну заяву не подавав, про причини неявки суд не повідомив.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

При підготовці справи до розгляду судом встановлено, що зазначена позовна заява подана з порушенням статей 175, 177 ЦПК України, тобто встановлені обставини, що унеможливлюють вирішення питання про подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення з наступних підстав.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

За змістом частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі статтею 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до вимог статей 52, 53 ЦПК України треті особи поділяються на два види: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача.

При розгляді судом спорів щодо визначення місця проживання дитини, згідно зі статтею 19 СК України обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно з положеннями частини 1 статті 56 ЦК України органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Всупереч зазначених норм, позивачкою заявлено позовну вимогу про визначення місця проживання дітей разом із нею, однак не залучено до участі у справі відповідний орган опіки та піклування, представлений належною юридичною особою.

Отже, позивачці необхідно визначитися з відповідним органом опіки та піклування, представленим належною юридичною особою, відповідно до вимог статті 56 ЦК України, участь якого є обов`язковою, згідно з вимогами статті 19 СК України, зазначити чи заявляє третя особа самостійні вимоги щодо предмета спору, на боці кого виступає третя особа із обґрунтуванням того, яким чином рішення суду може вплинути на права і обов`язки саме залученої третьої особи, зазначивши відповідні обґрунтування.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету, однак представником позивачки у позовній заяві в порушення зазначеної норми права не зазначено відомих номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти позивачки та відповідача, відомостей щодо наявності/відсутності у неї та відповідача електронних кабінетів.

Згідно з вимогами пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак представником позивачки у позовній заяві взагалі не викладені обставини, якими обґрунтовуються вимоги щодо визначення місця проживання дітей, а також не зазначено жодного доказу на підтвердження обставин вимог позову, зокрема: не зазначено обставин та доказів, які підтверджують проживання сторін окремо, оскільки, відповідно до даних Єдиного державного демографічного реєстру, позивачка з відповідачем зареєстровані за однією адресою (довідка з місця проживання тощо); наявності спору щодо місця проживання дітей, проживання дітей окремо від позивачки, оскільки з тексту позовної заяви не вбачається, що діти проживають окремо з одним із батьків (довідка тощо); наявності умов для проживання дітей з позивачкою (акти, висновки тощо); недостатнє піклування зі сторони відповідача про фізичний і духовний розвиток дітей, їх навчання, підготовку до самостійного життя (акти обстеження умов життя дітей, характеристики на відповідача, дітей з навчального закладу, закладу дошкільної освіти, довідки медичних закладів про те, що позивачка супроводжує дітей на прийоми до лікаря); відсутності у відповідача самостійного доходу (довідка з місця роботи відповідача).

Згідно з вимогами пункту 6 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Відповідно до статті 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо,не дійшли згоди щодо того, з ким із них будуть проживати малолітні діти, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітніх дітей беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дітей до кожного з них, вік дітей, стан їх здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

Тобто, саме орган опіки та піклування визначає місце проживання дітей з одним з батьків і лише після того, коли один із батьків ухилиться від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17 січня 2019 року по справі № 638/18531/16-ц.

Однак, представником позивачки в позовній заяві не зазначено доказів звернення позивачки до органу опіки та піклування щодо розв`язання спору щодо визначення місця проживання дітей з нею, тому позивачці до позовної заяви необхідно додати рішення органу опіки та піклування про доцільність/недоцільність визначення місця проживання дітей саме з нею, як матір`ю.

Суд звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивачка має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Згідно з частиною 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Відповідно до вимог частини 8 статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно зі статтею 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у справі № 160/7887/18 в постанові від 08 травня 2019 року.

Судом встановлено, що до позовної заяви додані документи, які не засвідчені з дотриманням вищенаведених вимог, тому позивачці необхідно надати копії документів, належним чином засвідчених, із зазначенням про наявність у неї або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви (частина 3 статті 83 ЦПК України).

Згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, позивачка у прохальній частині заявила вимогу немайнового характеру про визначення місця проживання дітей, однак позивачкою не сплачено судовий збір в розмірі 1073,60 грн., тому позивачці необхідно додати до позовної заяви докази сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн. за вимогу немайнового характеру про визначення місця проживання дітей.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Вважаю за необхідне звернути увагу на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у пункті 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 175 ЦПК, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до вимог частини 11 статті 187 ЦПК України суд, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивачку і надає їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачці ухвали.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п`яти днів з дня отримання позивачкою копії наявної ухвали.

Суд вважає за необхідне попередити позивачку, що у випадку не усунення зазначених недоліків позовної заяви у встановлений законом п`ятиденний строк з дня отримання копії наявної ухвали, судом будуть застосовані наслідки, передбачені частиною 13 статті 187, пунктом 8 частини 1 статті 257 ЦПК України, тобто позовна заява буде залишена без розгляду.

Крім того, суд звертає увагу на роз`яснення, що викладені у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якими судам роз`яснено, що якщо порушення правил статей 175, 177 ЦПК України виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для відповідача.

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачці, що термін «зазначення доказів» слід розуміти як робити якусь позначку; позначати, записувати з метою указати, пишучи, указувати, висловлювати думку, звертати увагу на що-небудь, та в жодному разі не слід розуміти як «надання доказів», оскільки надання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, про що також зазначив Пленум Верховного суду України в своїй Постанові від 12 червня 2009 року № 2.

Керуючись статтею 187 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення їй копії наявної ухвали і роз`яснити, що інакше заява буде залишена без розгляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http:/court.gov.ua/fair/sud1502/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Арцизького районного суду

Одеської області Гусєва Н.Д.