Справа № 203/1434/23
Провадження № 2/0203/136/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.12.2024 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська в залі суду в м. Дніпрі у складі:

головуючого судді - Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання - Клімової Н.А.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування - Адміністрація Шевченківського району Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою,

ВСТАНОВИВ:

16.03.2023 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування - Адміністрація Шевченківського району Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою, в якому позивач, з урахуванням редакції позовної заяви від 27.11.2023 року, просить суд:

- зобов`язати ОСОБА_4 не чинити ОСОБА_1 перешкоди у спілкуванні з онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- встановити спосіб її - бабусі - спілкування з онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином: з 31 травня по 31 серпня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 18:00 години четверга по 20:00 годину суботи; з 01 вересня по 30 травня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 10:00 години по 18:00 годину неділі, один тиждень під час новорічних канікул щороку, один місяць під час літніх канікул щороку, на день народження ОСОБА_6 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , на день народження бабусі - ІНФОРМАЦІЯ_3 , день народження дідуся - ІНФОРМАЦІЯ_4 щороку, тітки ОСОБА_7 - ІНФОРМАЦІЯ_5 , а також на день народження прабабусі Лариси - ІНФОРМАЦІЯ_6 , та прадідуся ОСОБА_8 - ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

- визначити місце передачі дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , її фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 , поклавши на ОСОБА_1 обов`язок забирати і приводити дитину до місця її фактичного проживання.

І. Стислий виклад позицій учасників справи.

В обґрунтування своїх позовних вимог, з урахуванням редакції позовної заяви від 27.11.2023 року, позивач зазначила, що вона є бабусею малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті сина позивача - ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , відповідач - мати дитини стала перешкоджати їй у спілкуванні з онукою, та з 28.11.2022 року колишня невістка - відповідач взагалі перестала давати їй можливість для спілкування з онукою. При цьому з 02.01.2023 року вона припинила відповідати на її телефонні дзвінки, ізолювала онуку від спілкування з бабусею. Також позивач пояснила, що через поведінку відповідача онука позбавлена можливості спілкуватися зі всією її родиною, що негативно впливає на її моральний стан та нормальний розвиток.

Тому позивач звернулась до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з онукою.

09.06.2023 року відповідач подала відзив на позов в його первісній редакції від 16.03.2023 року, в якому заперечувала проти задоволення позовних вимог та просила суд відмовити у їх задоволенні. Відповідач пояснила, що на її думку, позовні вимоги вона вважає безпідставними та необґрунтованими. При цьому відповідач не оспорює право баби на спілкування з онукою, вважає її поведінку такою, що не є гарним прикладом для дитини. Відповідач зазначила, що вона жодним чином не обмежувала позивачці спілкування з донькою. Проте позивач не бажає враховувати розпорядок дня дитини та її плани. Тому позивач, отримавши відмову у задоволенні її вимоги бачити онуку так, як їй зручно, вирішила звернутися з позовом до суду. На думку відповідача, вона жодним чином не обмежує ані позивача, ані її родину у спілкуванні з онукою.

Тому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1

03.07.2023 року позивач подала до суду відповідь на відзив на позов в його первісній редакції від 16.03.2023 року, в якому повністю підтримала свої позовні вимоги та просила суд їх задовольнити, пояснивши, що вона звернулась до суду з позовом в інтересах дитини, яка має право на спілкування з родиною померлого батька (бабусею, дідусем, тіткою). Це гарно впливає на всебічний розвиток дитини та на її психоемоційний стан на фоні смерті її батька.

Інших заяв по суті справи на адресу суду не надходило.

Під час судового засідання позивач та її представник підтримали позовні вимоги у повному обсязі, пояснивши підстави звернення до суду з позовом таким чином, як про це вказано вище та у заявах по суті справи. Також позивач наголосила на тому, що вона має гарні відносини з онукою, бажає, щоб дитина спілкувалась з родичами і з боку батька. Водночас позовні вимоги щодо спілкування з прадідусем наразі неактуальні, бо останній помер. Позивач бажає спілкуватися з онукою будь-яким шляхом або телефоном, або за допомогою застосунків, не заперечує проти перенесення дат святкувань за домовленістю з матір`ю, проте вона не може спиратися на настрій відповідача та її обіцянки. Позивач погоджується з графіком, визначеним органом опіки та піклування, та бажає його дотримуватися.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, просив суд відмовити у їх задоволенні, пояснивши підстави своїх заперечень таким чином, як про це вказано у відзиві на позов. Представник відповідача вказав, що дід, тітка не подавали заяву про те, що їм перешкоджають спілкуватися з дитиною, тому позовні вимоги в їх інтересах є безпідставними. Також представник відповідача вважає, що інтереси батьків у порівнянні з інтересами інших родичів мають пріоритетне значення, бо у ОСОБА_6 є свій графік для навчання, вона відвідує гуртки, спортивну секцію, та будь-які зустрічі з дитиною мають обумовлюватися і можливостями матері їх забезпечувати, організувати. Представник відповідача повідомив, що відповідач разом зі своєю родиною може покинути Україну, з огляду на воєнний стан в країні, та бажає проживати з дітьми за кордоном.

ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 15.05.2023 року було відкрито провадження в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 25.09.2023 року було частково задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів в цивільній справі та витребувано у Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області інформацію про те, чи зверталась до поліції на номер 102 із заявою про будь-які неправомірні дії відносно неї ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , що мешкає в АДРЕСА_1 ; якщо зверталась, то повідомити скільки разів за період з 01.09.2022 року по 27.02.2023 року, на неправомірні дії яких осіб, та результати розгляду заяв, витребувано у Комунального підприємства «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Дніпропетровської обласної ради відомості про те, чи викликали карету швидкої допомоги ОСОБА_10 , 1980 року народження, що мешкає в АДРЕСА_1 , у вересні 2020 року, у зв`язку з чим була надана допомога ОСОБА_10 , 1980 року народження, а у задоволенні іншої частини вимог клопотання - відмовлено.

25.09.2023 року на адресу суду надійшов висновок органу опіки та піклування - Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради про визначення способу участі у вихованні та спілкування з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , бабі ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 27.11.2023 року було задоволено повністю заяву представника позивача про виклик свідків в цивільній справі та викликано у судове засідання для допиту в якості свідків: ОСОБА_11 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ); ОСОБА_12 (адреса місця проживання: АДРЕСА_3 ); ОСОБА_13 (адреса місця проживання: АДРЕСА_4 ).

Ухвалою суду від 27.11.2023 року було прийнято до розгляду змінену редакцію позовної заяви в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування - Адміністрація Шевченківського району Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою.

14.12.2023 року, 18.12.2023 року та 19.01.2024 року на адресу суду надійшли докази, витребувані ухвалою суду від 25.09.2023 року.

Ухвалою суду від 20.02.2024 року було закрито підготовче провадження в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою суду від 29.10.2024 року із занесенням до протоколу судового засідання було прийнято відмову сторони позивача від допиту свідків.

У судове засідання 10.12.2024 року з`явились позивач, її представник та представник відповідача.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд, заслухавши думки учасників справи, на підставі положень ст. ст. 128, 211, 223 ЦПК України розглянув справу за відсутності третьої особи.

Під час судового розгляду справи суд заслухав усні пояснення учасників справи по суті спору, дослідив письмові докази, наявні в матеріалах справи, заслухав заключні слова учасників справи у судових дебетах, та 10.12.2024 року у судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази.

Судом встановлено, що малолітня дитина - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є онукою позивача - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , та донькою відповідача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . Шлюб між батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був розірваний рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14.07.2021 року, справа №203/1524/21, яке набрало законної сили станом на 14.08.2021 року. Батько малолітньої дитини - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , помер - ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Це підтверджується копіями: свідоцтва про народження ОСОБА_5 від 16.03.2017 року, серії НОМЕР_1 ; свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_14 та ОСОБА_15 від 25.12.1987 року, серії НОМЕР_2 ; свідоцтва про народження ОСОБА_9 , від 10.06.1986 року, серії НОМЕР_3 ; рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14.07.2021 року, справа №203/1524/21; свідоцтва про смерть ОСОБА_9 від 09.08.2022 року, серії НОМЕР_4 .

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , є власником жилого будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_5 , в якому вона зареєстрована та проживає зі своїм чоловіком - ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_12 . За вказаним місцем проживання умови проживання є задовільними. Позивач працює у Дніпровському державному медичному університеті за основним місцем роботи на посаді доцента закладу вищої освіти кафедри анатомії людини, клінічної анатомії та оперативної хірургії.

Це підтверджується копіями: договору купівлі-продажу від 21.03.1990 року; акту обстеження умов проживання від 22.02.2023 року; довідки Дніпровського державного медичного університету від 21.12.2022 року №325; довідки №8231 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 29.12.2022 року, за адресою: АДРЕСА_5 .

Відповідач - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , зареєстрована за адресою місця проживання: АДРЕСА_6 , з 02.11.2009 року по теперішній час, що підтверджується відповіддю відділу формування та ведення реєстру територіальної громади Управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради від 04.05.2023 року, витягом з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання №1214- від 19.05.2017 року.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , є матір`ю і малолітнього сина - ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , батьком якого є ОСОБА_10 . На 07.07.2023 року органом реєстрації актів цивільного стану була призначена державна реєстрація шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_10 в Соборному відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). ОСОБА_4 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , з вересня 2020 року разом зі своїм цивільним чоловіком та дітьми: сином ІНФОРМАЦІЯ_13 , та донькою ІНФОРМАЦІЯ_1 , позитивно характеризується як за місце проживання, так і за місцем роботи у КНП «МКЛ №8» ДМР на посаді медичної сестри. ОСОБА_10 станом на 31.05.2023 року був зареєстрований як фізична особа-підприємець, є власником будинку АДРЕСА_7 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з дружиною та дітьми, та за місцем свого проживання також характеризується позитивно.

Це підтверджується копіями свідоцтва про народження ОСОБА_16 від 01.10.2021 року, серії НОМЕР_5 ; довідки Соборного відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 06.06.2023 року; витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 31.05.2023 року; характеристикою ОСОБА_10 , наданої керуючою справами Асоціації «Власників житлових будинків «Золоті Ключі» Ляшенко А.В. від 06.06.2023 року №34; характеристиками ОСОБА_4 та ОСОБА_10 від 02.06.2023 року №№02/06, 03/06, наданими головою правління ОСББ «Запорізьке Шосе 40»; характеристикою ОСОБА_4 , наданої генеральним директором КНП «МКЛ №8» ДМР; довідкою від 02.06.2023 року №02/06 про підтвердження сусідами факту проживання ОСОБА_4 з вересня 2020 року за адресою: АДРЕСА_1 , наданої головою правління ОСББ «Запорізьке Шосе 40»; довідкою КНП «МКЛ №8» ДМР від 01.06.2023 року №04 про перебування ОСОБА_4 у відпустці без збереження заробітної плати по догляду за дитиною ( ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_13 ) до досягнення трирічного віку з 22.11.2021 року по ІНФОРМАЦІЯ_14 .

Дитина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , займається акробатикою та повітряною гімнастикою на полотнах з 01.09.2022 року, а також відвідує факультативні курси з підготовки до школи із читання, математики та граматики, позитивно характеризується за місцем навчання. Це підтверджується характеристиками ОСОБА_5 від 05.06.2023 року.

На підтвердження факту чинення відповідачем як матір`ю дитини перешкод у спілкуванні з бабусею та участі у її вихованні позивач надала суду роздруківки скріншотів з телефону з відображенням смс-повідомлень, з яких видно спілкування сторін щодо дитини, та те, що з 29 серпня по 07 вересня відповідач не відповідала на повідомлення позивача щодо зустрічей з онукою. При цьому у судовому засіданні позивач пояснила, що помилково долучила до матеріалів справи копії скріншотів роздруківок з телефону з відображенням вхідних та вихідних дзвінків (а.с. 129-132 Том 1). Тому суд не бере до уваги вказані роздруківки з телефону позивача.

Відповідно до висновку органу опіки та піклування - Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради від 17.07.2023 року №4/3-189 про визначення способу участі у вихованні та спілкування з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , бабі ОСОБА_1 , адміністрація Шевченківського району як орган опіки та піклування вважає за можливе встановити бабі дитини ОСОБА_1 години для спілкування та участі у вихованні дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином: з 31 травня по 31 серпня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 18:00 години четверга по 20:00 годину суботи; з 01 вересня по 30 травня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 10:00 суботи по 18:00 годину неділі.

Відповідно до листів ВП №7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 14.12.2023 року, ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 18.12.2023 року, згідно з наявної у базі ОВС повідомленнями щодо ОСОБА_4 , останні зверталась на спецлінію «102» з наступними повідомленнями: 12.10.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 , скаржилась, що співмешканець чіпляється та вона його боїться; під час виїзду на місце події співробітниками УПП ОСОБА_4 повідомила, що конфлікт вичерпано, співмешканець покинув місце мешкання; 13.10.2022 року ОСОБА_4 повідомила, що співмешканець ОСОБА_10 забрав дитину та не віддає; по прибуттю співробітниками УПП Крамар А.І. від написання заяви відмовилась; 12.02.2023 року ОСОБА_4 повідомила, що за адресою: АДРЕСА_1 , під час вживання алкогольних напоїв вдарила чоловіка - ОСОБА_10 ножем; по прибуттю співробітниками УПП ОСОБА_10 від написання заяви відмовився.

Відповідно до листа КП «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Дніпропетровської обласної ради» від 19.01.2024 року, за період з 01.09.2020 року 00:00 годину по 01.10.10.2022 року 00:00 годині, виклик на адресу: АДРЕСА_8 , до громадянина ОСОБА_18 , 38 років, був здійснений 25.09.2020 року о 05:28 годині, заявник - брат, на підтвердження чого долучено копію картки виклику медичної допомоги 25.09.2020 року, звернення №157.

Спірні правовідносини між сторонами виникли з приводу усунення перешкод бабі у спілкуванні з онукою.

ІV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до положень статті 9 Конституції України та статті 19 Закону України «Про міжнародні договори України», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Положеннями частини 1 статті 15 Закону України «Про міжнародні договори України» передбачено, що чинні міжнародні договори України підлягають сумлінному дотриманню Україною відповідно до норм міжнародного права.

Частиною 1 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

При визначенні найкращих інтересів дитини у конкретній справі слід брати до уваги два міркування: по-перше, у найкращих інтересах дитини зберегти її зв`язки із сім`єю, крім випадків, коли доведено, що сім`я непридатна або неблагополучна; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (рішення ЄСПЛ від 16 липня 2015 року у справі «Мамчур проти України»).

Статтею 141 СК України визначено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом (стаття 151, 153 СК України).

Стаття 257 СК України закріпила право баби і діда спілкуватися зі своїми внуками і брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом своїх прав щодо виховання онуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини 2, 3 статті 257 СК України).

Відповідно до положень статті 263 СК України, спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 159 СК України, суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Таким чином, обов`язковою передумовою подання дідом/бабою позову про усунення перешкод у спілкуванні з онуком є встановлення перешкод, які чиняться у цьому іншими особами, з якими постійно проживає дитина, тобто наявність порушеного права (постанова ВС від 05.12.2018 року, справа №175/5360/13?ц).

При визначенні способів участі баби у вихованні внука, місця та часу їхнього спілкування суду необхідно дотриматися розумного балансу інтересів між бабою, батьками і внуком та врахувати насамперед інтереси дитини, які не завжди можуть відповідати її бажанням, з урахуванням її віку, стану здоров`я, психоемоційного стану (постанова ВС від 22 липня 2020 року у справі №295/13297/18, провадження №61-8094св20).

Відповідно до положень статті 19 СК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду, крім випадку, передбаченого частиною другою статті 170 цього Кодексу.

Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду.

У разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви.

При розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідом, бабою та внуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.

Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, у якій передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року)).

ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року).

Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом, може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України», ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року).

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частинами 1, 2, 3 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і в заємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі дока зам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналіз викладених вище норм та встановлених у ході судового розгляду справи обставин справи дає суду підстави зробити такі висновки.

Суд при вирішенні спору бере до уваги те, що мати дитини чинить перешкоди у спілкуванні баби та онуки, що порушує право баби на участь у спілкуванні з онукою та її вихованні. Також суд враховує вік дитини, стан її здоров`я, те, що дитина відвідує гуртки, навчається, перебуває у гарних відносинах з бабусею, між ними склались достатньо тісні зв`язки. Суд враховує рекомендації органу опіки та піклуванні, відповідно до його висновку, яким визначений графік спілкування баби та онуки. Тим більше, що сторін не заперечували проти дотримання графіку, визначеного органом опіки та піклування.

Суд дійшов висновку, що відсутні обставини, які б давали підстави вважати, що спілкування баби з онукою завдасть шкоди дитині, таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню і розвитку малолітньої дитини, а навпаки сприятиме забезпеченню її найкращих інтересів. Тим більше, що з відомостей, повідомлених поліцією та медичною установою, у новій родині відповідача у 2020, 2022, 2023 роках бували сварки між нею та ОСОБА_10 , з яким відповідач спільно проживає разом зі своїми дітьми. Батько дитини помер та важливим є збереження родинного зв`язку між бабою зі сторони батька та онукою.

Також суд зазначає, що рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання для сторін. Суд, встановлюючи порядок участі баби у спілкуванні з онукою та її виховані, врахує якнайкращі інтереси дитини, які мають пріоритет над інтересами батьків, інших родичів, бажання баби брати участь у вихованні та спілкуванні з онукою. Водночас суд вважає безпідставними позовні вимоги в інтересах дідуся, тітки ОСОБА_7 , прабабусі ОСОБА_19 та прадідуся ОСОБА_8 щодо встановлення способу їх спілкування з онукою на дні народження кожного. Оскільки по-перше, за усними поясненнями позивача, прадідусь на момент розгляду справи вже помер, а по-друге, дідусь, тітка, прабабуся дитини не є учасниками справи та не позбавлені права самостійно звернутися до суду за захистом порушених прав, якщо вони вважають, що таке має місце.

Також суд вважає обґрунтованими позовні вимоги ОСОБА_1 щодо встановлення порядку участі баби у спілкуванні з онукою та її вихованні шляхом побачень у формі спілкування у дні народження як самої бабусі, так і дитини. Оскільки у ході судового розгляду справи суд дійшов висновку, що між бабусею та онукою склалися гармонійні та сприятливі відносини, а день народження, особливо для дитини, завжди супроводжується позитивними емоціями, гарними побажаннями та приємними подарунками, зазвичай у такі дні у родині панує гарний святковий настрій.

Тому суд вважає за необхідне не обмежуватися графіком, встановленим органом опіки та піклування, та сприяти найкращим інтересам дитини, встановивши порядок участі баби у спілкуванні з онукою і у дні народження онуки та бабусі, з урахуванням домовленостей між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування), а саме: у день народження дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - ІНФОРМАЦІЯ_2 кожного року, у день народження баби - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , - 24 листопада кожного року, як у формі особистих побачень дитини з бабою, так і у формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, у вільний час за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування).

При цьому, враховуючи, що адреса проживання: АДРЕСА_1 , є фактичною адресою місця проживання відповідача разом з дитиною, яка може згодом неодноразово змінюватися, а дитина росте, розвивається, суд не вважає за доцільне визначати місце передачі дитини за її фактичним місцем проживання з покладанням обов`язку на бабусю щодо забирання та приводу дитини. Оскільки це може перешкоджати в подальшому побаченням, спілкуванню онуки та бабусі.

Крім того, суд вважає за доцільне в інтересах дитини, врахувати її побажання, стан здоров`я, графік занять, та визначити бабі та дитині порядок спілкування та побачень як форму особистих побачень дитини з бабою, так і формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, у вільний час за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування).

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що в якнайкращих інтересах дитини позов підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

V. Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви.

З огляду на викладене, з урахуванням висновку органу опіки та піклування, суд вважає за доцільне частково задовольнити позовні вимоги, а саме: в частині позовних вимог про зобов`язання матері дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , не чинити бабі дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , перешкоди у спілкуванні з онукою та її вихованні - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; встановлення порядку участі баби - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , у спілкуванні з онукою та її вихованні - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином: з 31 травня по 31 серпня - кожний І та ІІ тиждень місяця з 18:00 години четверга по 20:00 годину суботи; з 01 вересня по 30 травня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 10:00 години суботи по 18:00 годину неділі, як у формі особистих побачень дитини з бабою, так і у формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування); у день народження дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - ІНФОРМАЦІЯ_2 кожного року, у день народження баби - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , - 24 листопада кожного року, як у формі особистих побачень дитини з бабою, так і у формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, у вільний час за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування) - позов підлягає задоволенню, а у задоволенні іншої частини позовних вимог слід відмовити.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1607,18 грн (100% (3 позовні вимоги) : 3 = 33,3% (кожна позовна вимога); 33,3% : 2 = 16,6%; 33,3% +16,6% = 49,9% (задоволена частина позовних вимог); 3220,80 грн х 49,9% : 100% = 1607,18 грн) пропорційно до задоволеної частини позовних вимог.

Керуючись статтями 5, 7, 10-13, 19, 23, 76-81, 89, 133, 137, 141, 209, 210, 213, 228, 229, 258, 259, 263-265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування - Адміністрація Шевченківського району Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою - задовольнити частково.

Зобов`язати матір дитини - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , не чинити бабі дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , перешкоди у спілкуванні з онукою та її вихованні - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити порядок участі баби - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , у спілкуванні з онукою та її вихованні - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином:

- з 31 травня по 31 серпня - кожний І та ІІ тиждень місяця з 18:00 години четверга по 20:00 годину суботи; з 01 вересня по 30 травня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 10:00 години суботи по 18:00 годину неділі, як у формі особистих побачень дитини з бабою, так і у формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування);

- у день народження дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - ІНФОРМАЦІЯ_2 кожного року, у день народження баби - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , - 24 листопада кожного року, як у формі особистих побачень дитини з бабою, так і у формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, у вільний час за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування).

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 ; адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_9 ; адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_10 ; РНОКПП НОМЕР_6 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_10 ; адреса місця проживання: АДРЕСА_11 ; РНОКПП НОМЕР_7 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1607,18 грн (одна тисяча шістсот сім гривень 18 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення суду складений 24.12.2024 року.

Суддя Ф.М. Ханієва