головуючий у суді І інстанції Гусак О.С.
провадження № 22-ц/824/2820/2024
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

13 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Бутка Дмитра Геннадійовича про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 -адвоката Бутка Дмитра Геннадійовича ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2023 року

у справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до житлово-будівельного кооперативу «ІЗУМРУД-3» Дарницького району міста Києва про визнання недійсними та скасування рішень та статуту ЖБК «ІЗУМРУД-3», -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2023 року відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвокат Бутко Д.Г. подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2023 року та направити справу до Дарницького районного суду міста Києва для продовження розгляду справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року справу призначено до судового розгляду.

12 березня 2024 року через підсистему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Бутка Д.Г.надійшло клопотання, у якому просить суд провести судове засідання, яке призначене на 10 квітня 2024 року о 11 год. 00 хв., у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Клопотання мотивовано тим, що представник позивачів адвокат Бутко Д.Г. здійснює адвокатську діяльність у Київській області та введенням з 24 лютого 2022 року воєнного стану на території України внаслідок повномасштабної агресії російської федерації проти України.

Дослідивши обставини справи та перевіривши наявність відповідної технічної можливості проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з такого.

Частиною другою статті 381 ЦПК України передбачено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Згідно із вимогами статті 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Аналіз правил, закріплених у статті 212 ЦПК України, дає підстави зробити висновок про те, що ухвалення рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду і не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. До того ж, вказані положення законодавства направлені на забезпечення участі осіб, які є віддаленими від місця розгляду справи і з об`єктивних причин не можуть брати участь у розгляді справи.

Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, на думку колегії суддів, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Однак, заява представника позивачів не містить жодних належних і допустимих доказів на підтвердження обставин неможливості прибути у судове засідання суду апеляційної інстанції або наявності об`єктивних непереборних причин, які унеможливлюють прибуття до Київського апеляційного суду, і достатнє обґрунтування необхідності проведення судового засідання в режимі відеоконференції у цій заяві відсутнє.

З матеріалів справи вбачається, що адресою здійснення адвокатської діяльності представника позивачів є: АДРЕСА_1 , тому обґрунтованих перешкод у його прибутті у призначене судове засідання суду апеляційної інстанції немає, в тому числі з огляду на те, що розташування місця здійснення адвокатської діяльності Бутка Д.Г. від приміщення Київського апеляційного суду територіально знаходиться в межах одного району населеного пункту.

При цьому у даному випадку явка осіб, належно повідомлених про розгляд справи, до суду апеляційної інстанції також не є обов`язковою, а представник позивачів в апеляційній скарзі однозначно визначив свої доводи та позицію щодо оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

Таким чином, достатньої необхідності участі представника позивачів - адвоката Бутка Д.Г. у справі в режимі відеоконференції апеляційним судом не встановлено, у заяві не наведено поважних причин з посиланням на відповідні докази неможливості прибуття в судові засідання або обставин, що перешкоджають представнику позивачів прибути до Київського апеляційного суду у визначені судом дату і час, а ухвала апеляційного суду не може обґрунтовуватись припущеннями наявності зазначених обставин.

Окрім того, пунктом 7 Розділу ІІІ Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації № 196 від 23 квітня 2020 року, передбачено, що головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час) та інформує про це секретаря судового засідання.

Разом з тим, у призначений судом день і час проведення судових засідань у даній справі в Київському апеляційному суді відсутня можливість проведення дистанційного засідання в режимі відеоконференції у зв`язку з відсутністю відповідного комплексу технічних засобів та програмного забезпечення у залі судових засідань № 0902, у якому відбуватиметься розгляд справи.

За таких обставин, зважаючи на принцип ефективності судового процесу, направлений на недопущення затягування розгляду справи, а також характер правовідносин та предмет доказування у справі, колегія суддів вважає недоцільним проведення судового засідання у цій цивільній справі в режимі відеоконференції, тому клопотання представника позивачів - адвоката Бутка Д.Г.про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції слід відмовити.

Керуючись статтями 212, 381 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Бутка Дмитра Геннадійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська