Справа № 216/3380/17
Провадження 2-п/216/4/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2024 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

в складі головуючого судді - Бутенко М. В.

за участю:

секретар судового засідання - Кравець А.С.

без участі сторін та без застосування технічного запису

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Кривому Розі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду, -

В С Т А Н О В И В :

02.06.2023 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду від 01.05.2023 року по цивільній справі № 216/3380/17, пров. 2/216/164/23 за позовом за позовом акціонерного товариства «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом та відсотками.

Просить суд скасувати заочне рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.05.2023 року та призначити справу до розгляду.

Свою заяву відповідач мотивує тим, ухвалюючи заочне рішення, суд визначив, що відповідач в призначені судові засідання не з`явився, судові повістки направлені йому за адресою зазначеною в позовній заяві не отримує, інформації щодо іншої адреси для листування в порушення вимог ст. 131 ЦПК України суду не надано. За правилами ст.128-130 ЦПК України, відповідач про причини своєї неявки суд не повідомив, не надав суду жодної заяви або клопотання. Про проведення судового засідання 01 травня 2023 року відповідача не було повідомлено належним чином ані засобами поштового зв`язку, ані засобами електронного зв`язку. Раніше судом надсилалося одне повідомлення через застосунок «ДІЯ» про проведення судового засідання 09.12.2022 року, яке було отримано лише 13.12.2022 року, тобто з`явитися у засідання відповідач не мав можливості. Факт отримання вказаного повідомлення підтверджується роздруківкою повідомлення. У подальшому, повідомлень через застосунок «ДІЯ» відповідач не отримував. Починаючи з 15 лютого 2023 року, сторони судовою процесу можуть отримувати судові повістки, повідомлення та виклики за допомогою месенджера Viber. Відповідні зміни запроваджені оновленим Порядком надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі затвердженим наказом ДСА України від 23.01.2023 № 28. Повідомлень про проведення судового засідання 01 травня 2023 року через месенджер Viber відповідач також не отримував.

Окрім того, позивачу було відомо фактичне місце проживання відповідача, оскільки раніше, у справі № 213/4131/15-ц, за позовом ОСОБА_1 до AT «Правекс-Банк», яка розглядалась Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, процесуальні документи від AT «Правекс-Банк» направлялися ним на адресу АДРЕСА_1 . Зазначена обставина підтверджується копією заперечення у зазначеній справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.12.2018 року по справі № 752/11896/17-ц (№ в ЄДРСР 78977546) висловила наступну правову позицію: «47. Отже, приписи ЦПК України як на момент ухвалення заочного рішення, так і на момент розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду не дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи.

Окрім того, за змістом висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не свідчить про відмову сторони від одержання повістки чи про її незнаходження за адресою, повідомленою суду (пункт 31 постанови від 20 червня 2018 року у справі № 127/2871/16-ц).»

Щодо ненадання до суду відзиву на позовну заяву, зазначає, що він не міг скористатися правом на подання відзиву, оскільки відповідачем не було отримано копії ухвали суду про відкриття провадження у справі разом із копією позовної заяви та доданими до неї письмовими доказами.

Матеріали справи не містять повернутих поштових відправлень з відміткою AT «Укрпошта» про відмову в отриманні.

Таким чином, відповідачу навіть невідомий зміст та обсяг позовних вимог, що унеможливлює реалізацію його права обґрунтувати заперечення проти вимог позивача та подати відповідні докази до суду.

Позовна заява неодноразово була залишена судом без розгляду. Ухвали про залишення позову без розгляду неодноразово оскаржувалися у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Відповідно до приписів ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

На день подання цієї заяви копію заочного рішення відповідачем не отримано, про ухвалення заочного рішення та про його зміст йому стало відомо із Єдиного державного реєстру судових рішень. Текст рішення було оприлюднено у реєстрі 02 травня 2023 року.

Таким чином, ця заява подається відповідачем в межах тридцятиденного строку на її подання засобами поштового зв`язку.

Відповідно до ч.6 ст. 124 ЦПК України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Ухвалою суду від 13.06.2023 року заява про перегляд заочного рішення прийнята до розгляду, призначений розгляд справи.

Заявник ОСОБА_1 , з моменту подання заяви про перегляд заочного рішення суду, в жодне з призначених судових засідань з питання розгляду його заяви не з`явився, інших заяв, клопотань по справі не подавав.

Представник акціонерного товариства «ПРАВЕКС-БАНК» в судове засідання не з`явився, заяв, клопотань суду не направили.

Відповідно до ч. 1 ст.287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Статтею 43 ЦПК України визначені обов`язки сторін, а саме сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та з`являтися в судове засідання за викликом.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Суд, дослідивши зміст заяви про перегляд заочного рішення, перевіривши матеріали цивільної справи, вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення суду залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Заочним рішенням Центрально-міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.05.2023 року по цивільній справі № 216/3380/17, пров. 2/216/164/23 за позовом за позовом акціонерного товариства «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом та відсотками, позовні вимоги задоволено, ухвалено наступне: стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь АТ «ПРАВЕКС-БАНК» (код , місцезнаходження: 01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/2) заборгованість по поверненню кредитних коштів, сплаті процентів за користування кредитом за Кредитним договором у розмірі 16940,73 дол. США (шістнадцять тисяч дев`ятсот сорок доларів США сімдесят три цента) з яких: кредит - 14 523,57 дол. США, проценти - 54,71 дол. США, прострочені проценти - 2 362,45 дол. США, а також стягнути понесені витрати на сплаті судового збору у розмірі 6759,53 грн. (шість тисяч сімсот п`ятдесят дев`ять гривень п`ятдесят три копійки).

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Із заяви відповідача не вбачається одночасна наявність обставин, визначених ч.1 ст.288 ЦПК України, які є підставами для скасування заочного рішення суду.

Відповідачем не доведена необізнаність щодо розгляду справи, оскільки справа знаходилася в провадженні суду до ухвалення рішення з 2017 року, самим відповідачем у своїй заяві підтверджено наявність в нього даних про слухання справи в грудні 2022 року, та про обізнаність що до рішення вже на другий день після його ухвалення, а саме 02.05.2023 року, в матеріалах справи наявні відомості про повідомлення відповідача. Про кожне судове засідання інформація була висвітлена на офіційному сайті Судової влади, відповідно до встановлених правил. Правом ознайомлення та отримання копій з матеріалів справи, надання відзиву протягом усього часу розгляду справи відповідач не скористався.

Разом з цим, в заяві відсутні достатні посилання на будь-які докази, в розумінні ст. 76 ЦПК України, які мали б істотне значення для правильного вирішення спору та спростовували б висновки суду наведені в заочному рішенні від 01.05.2023 року щодо позовних вимог акціонерного товариства «ПРАВЕКС-БАНК», тому суд приходить до висновку, що викладені відповідачем в своїй заяві доводи є такими, які обґрунтовують незгоду відповідача із рішенням суду.

Обставини, на які посилається відповідач в заяві про скасування заочного рішення зводяться до незгоди із результатом вирішення спору, що є підставою для апеляційного оскарження рішення суду.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача і наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності належних зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст. ст. 284, 285, 287, 288 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 01.05.2023 року по цивільній справі № 216/3380/17, пров. 2/216/164/23 за позовом за позовом акціонерного товариства «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом та відсотками - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявникові, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: М.В. БУТЕНКО