Справа №443/279/24
Провадження №2/443/223/24
РІШЕННЯ

іменем України

22 березня 2024 рокуЖидачівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Сливки С.І.,

за участю секретаря судових засідань Смолінської М.І.

представника позивача адвоката Яременка І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жидачеві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади м.Ходорів в особі Ходорівської міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Жидачівського районного суду Львівської області із позовом, у якому просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка по батьковій лінії ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина до складу якої входить право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Згідно довідки ОСББ «А, Шептицького 3/59», ОСОБА_3 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована та проживала одна в АДРЕСА_2 . На випадок своєї смерті ОСОБА_3 залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Жидачівського районного нотаріального округу Львівської області Медвідь Н.С. за № 1185 від 04.11.2014 року, згідно якого остання все своє майно і все те, на що буде претендувати, заповіла йому. Зазначає, що ОСОБА_3 була одинокою, а тому спадкоємців першої черги спадкування за законом після її смерті не було. Після смерті ОСОБА_3 у зазначені строки він не звернувся до нотаріуса з метою оформлення права на відкриту спадщину, через поважну причину. Із грудня 2021 року і по даний час він постійно проживає та працює за кордоном, а саме у Республіці Польща. Про наявність заповіту ОСОБА_3 йому стало відомо лише у кінці літа 2023 року від його батьків, які під час прибирання квартири покійної, оглянувши особисті речі та документи, знайшли заповіт від 04.11.2014 року, в якому вказано, що ОСОБА_3 на випадок своєї смерті, заповіла усе своє майно йому. З того моменту він вирішив юридично оформляти спадщину після смерті тітки, а тому 11.12.2023 року, перебуваючи в Республіці Польща, уповноважив свою матір ОСОБА_4 діяти в його інтересах щодо питань прийняття та оформлення спадщини.

22.01.2024 року ОСОБА_4 в його інтересах звернулася до приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу з метою оформлення спадини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , однак нотаріус своєю постановою відмовив, оскільки не надані докази прийняття спадщини спадкоємцем та пропущений піврічний термін для прийняття спадщини.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 09.02.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 28.02.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, з підстав викладених у такому, просив позов задоволити.

Представник відповідача Ходорівської міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, згідно поданого відзиву на позовну заяву повідомляє про відсутність на час розгляду даної справи у суді інформації, яка була б підставою щодо заперечення позовних вимог. Крім того, просить суд розглянути справу без участі їхнього представника.

Заслухавши вступне слово представника позивача, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини і вважає, що позов є підставним та підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Судом встановлено наступні обставини.

Як видно з копії паспорта громадянина України, виданого на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останній зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , з 19.10.2013 року (а.с.5).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Ходорівської міської ради від 24.01.2023 року (а.с.14).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина до складу якої, окрім іншого, входить право власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належало останній на підставі свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) від 11.05.1998 року (а.с.11).

Вказане також підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №29713469 від 19.11.2014 року (а.с.12-13).

Згідно довідок Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «А, Шептицького 3/59» №36 від 09.02.2024 року, ОСОБА_3 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 24.01.2023 року) була зареєстрована та проживала одна в АДРЕСА_2 (а.с.15, 31)

Судом встановлено, що 04.11.2014 ОСОБА_3 було складено заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Жидачівського районного нотаріального округу Львівської області Медвідь Н.С. та зареєстрований в реєстрі за №1185 (а.с.16-17) за яким, все своє майно заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На момент смерті ОСОБА_3 , даний заповіт не змінений та не скасований, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №75514942 від 22.01.2024 року (а.с.18).

Судом також встановлено, що крім ОСОБА_1 , інших спадкоємців за заповітом чи осіб, які б претендували на обов`язкову частку у спадщині, після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 не було.

Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №75514957 від 22.01.2024 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилася (а.с.19).

Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Медвідь Н.С. №2 від 22.01.2024 року (а.с.21), ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із тим, що він пропустив термін для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що дійсно позивачем пропущено встановлений строк для прийняття спадщини, а тому він вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Як на поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, позивач вказує, щовін із грудня 2021 року він постійно перебуває за кордоном у Республіка Польща та про наявність заповіту в його користь йому стало відомо у кінці літа 2023 року від своїх батьків.

На підтвердження позовних вимог, позивачем долучено копію паспорту України для виїзду за кордон Серія НОМЕР_2 , який виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7-8), то такий виданий 19.05.2015 року, дата закінчення строку дії 19.05.2025 року. На сторінці 13 закордонного паспорту України для виїзду за кордон Серія НОМЕР_2 , наявна відмітки про перетин державного кордону України, а саме виїзд з території України 04.12.2021 року.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні дала покази про те, що являється матір`ю позивача. Померла ОСОБА_3 була чоловікова сестра. Приблизно через пів року після смерті ОСОБА_3 , вона із своїм чоловіком робила порядок із документами, які належали ОСОБА_3 і випадково знайшла заповіт складений ОСОБА_3 , згідно якого остання заповіла своє майно її сину- ОСОБА_1 .

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні дав покази про те, що являється батьком позивача. Померла ОСОБА_3 була його сестрою. Він займався її похованням. У серпні 2023 року, коли він із своєю дружиною прибирали у квартирі ОСОБА_3 , вони випадково знайшли заповіт складений ОСОБА_3 , згідно якого остання заповіла своє майно його сину- ОСОБА_1 . Про наявність заповіту в користь його сина, йому та його сину не було відомо, оскільки за життя ОСОБА_3 не говорила їм про це.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач на час відкриття спадщини не проживав за місцем відкриття спадщини, оскільки знаходився за кордоном, та про наявність заповіту на його користь останньому в межах строку визначеного для прийняття спадщини не було відомо, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Верховний суд у справі (ВС/КЦС,справа № 565/1145/17, 26.06.19) зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, перебування позивача з грудня 2021 року за кордоном та необізнаність останнього про наявність заповіту на його користь є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, системний аналіз положень чинного законодавства України, дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на 6 (шість) місяців з моменту вступу даного рішення в законну силу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 28 березня 2024 року.

Головуючий суддя С.І. Сливка