Справа № 638/532/24
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 листопада 2024 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Муратової С.О.,
за участю секретаря - Драгана О.А.,
позивача - ОСОБА_1 ,
представника позивача - адвоката Тонконога В.В. (в режимі відеоконференції),
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , поданою його представником адвокатом Тонконогом Володимиром Вікторовичем до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Любов Леонідівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
До Дзержинського районного суду м. Харкова 10.01.2024 надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить ухвалити рішення, яким визначити додатковий строк, що є достатній для подання позивачем заяви до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у два місяці з часу вступу рішення в законну силу.
На обґрунтування позовної заяви зазначає, зокрема, що ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_2 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 50 років, померла від отриманих поранень, відповідно до Довідки про причину смерті № 953 від 01.07.2022. На момент смерті, його мати проживала в село Семигір`є, Бахмутський район, Донецька область. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 11.10.2023 справа №953/9732/23 заяву ОСОБА_1 задоволено, встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Семигір`є, Бахмутського району, Донецької області. Проте, постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. №436/02-31 від 05.12.2023 відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини з причин пропущення ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини. У зв`язку із прийняттям Кабінетом міністром України постанови №215 від 16.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID19», запровадження карантину і введення надзвичайного стану в Україні Крім того, законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 було внесено доповнення до ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» щодо віднесення карантину до форс-мажорних обставин. Згідно п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Більше того, 24.02.2022 з боку Російської Федерації розпочата військова агресія проти України. Указом президента України №69/2022 від 24.02.2022 оголошено загальну мобілізацію та введено воєнний стан на всій території України. Крім того зазначає, що листом Торгово-промислової палати України №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 з 24.02.2022 військова агресія Російської Федерації проти України є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили). Справа в тому, що на сьогодні село Семигір`є, Бахмутський район, Донецька область є тимчасово окупованою територією згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», а відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 9 цього ж Закону будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Свідоцтва про смерть, видане незаконними органами, що функціонують на території Донецької області, свідоцтво не засвідчує у встановленому порядку факту смерті його матері. Це створило перешкоди у реалізації його прав, щодо строку у поданні заяви про прийняття спадщини.
Документи, що підтверджують факт смерті його матері були Довідки про причину смерті № 953 від 01.07.2022 та свідоцтва про смерть від 14.07.2023, актовий запис №330 виданого на території, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження. Після того, як позивач зміг отримати відповідні документи, він вимушен був звернутися до Київського районного суду м. Харкова для встановлення факту смерті лише в жовтні 2023 року, де рішенням Київського районного суду м. Харкова від 11.10.2023 справа №953/9732/23 заяву задоволено. Поважність причини пропуску полягає, що рішення суду про встановлення факту смерті було прийнято 11.10.2023, а законної сили набрало 11.11.2023. У в`язку з повномасштабної війною, позивач втратив зв`язок із матір`ю, яка була на окупованій території. Інформація про її загибель була відома, проте не було можливості отримати документи, що стосуються її смерті. Лише після їх отримання в жовтні 2023 року, позивач і зміг встановити факт смерті померлої матері і звернутися до нотаріуса з пропущенням строку для прийняття спадщини.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.01.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою, із призначенням підготовчого судового засідання (а.с. 22).
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 29.02.2024 витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. інформацію: хто зі спадкоємців звертався із відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , або відмову від неї; хто прийняв спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України; чи складався заповіт останнім та чи видавались свідоцтва про право на спадщину та кому саме (а.с. 37).
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24.04.2024 повторно витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. інформацію: хто зі спадкоємців звертався із відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , або відмову від неї; хто прийняв спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України; чи складався заповіт останнім та чи видавались свідоцтва про право на спадщину та кому саме (а.с. 44).
29.04.2024 до канцелярії Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло повідомлення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. №52/01-16 від 20.04.2024, згідно якого нею 05.12.2023 було заведено спадкову справу №178/2023 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно до матеріалів спадкової справи №178/2023 заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом подав син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інших заяв про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини не надходило, заповіт від імені ОСОБА_2 у Спадкову реєстрі - відсутні, свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с. 51).
16.05.2024 на електрону адресу Дзержинського районного суду м. Харкова в системі «Електронний суд» надійшов відзив представника Харківської міської ради Гевел І.А. на позовну заяву, в якому просила поновити Харківській міській раді пропущений процесуальний строк для подання відзиву на вказану позовну заяву; прийняти відзив на позовну заяву у справі №638/532/24 особи, уповноваженої діяти від імені Харківської міської ради; відмовити повністю у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Харченко Л.Л. про визнання додаткового строку для прийняття спадщини у справі (а.с. 53-57).
На обґрунтування відзиву зазначає, зокрема, що Харківська міська рада заперечує у повному обсязі проти вимог, викладених у позовній заяві, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до Свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , що долучено до позовної заяви, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . З цього часу розпочався шестимісячній строк для прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивача посилається на те, що позивачем пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а саме, у зв`язку з військової агресією російської федерації проти України, введенням в Україні режиму воєнного стану, запровадження карантину на території України на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», відсутністю свідоцтва про смерть спадкодавця, встановлення факту, що має юридичне значення, для прийняття спадщини. Наявна судова практика свідчить про те, що зазначені представником позивача причини пропуску строку для прийняття спадщини, є неповажними. Встановлення факту смерті особи у судовому порядку не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Більш того, факт смерті ОСОБА_2 встановлено рішенням Київського районного суду м. Харкова від 11.10.2023. Тобто, для вирішення цього питання позивач звернувся до суду вже після спливу шестимісячного строку. До цього часу позивачем право на прийняття спадщини реалізовано не було та жодних дій, що підтверджують бажання прийняти спадщину, позивачем не вчинено. Окрім того, представник позивача посилається на оголошений карантин та складнощі, що існували при перетині лінії розмежування, проте до позовної заяви не долучено жодного доказу на підтвердження неможливості подання позивачем заяви про прийняття спадщини у зв`язку з введеними карантинними обмеженнями. Тому такі твердження є необ`єктивними та непереконливими. Таким чином, представником Позивача не наведено поважних причини, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зі змісту позовної заяви та долучених до неї документів неможливо визначити спадкове майно (у тому числі, нерухоме), яке залишилося після смерті ОСОБА_2 , права на яке має намір оформити позивач. Також не вказано місце розташування цього спадкового майна. Отже, неможливо встановити орган місцевого самоврядування на території якого знаходиться нерухоме майно, що входить до спадкової маси. Окрім того, зі змісту позовної заяви та долучених до неї документів неможливо встановити коло можливих спадкоємців, які мають право претендувати на спадщину після ОСОБА_2 . Таким чином, неможливо визначити належного відповідача у цій справі.
Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16.07.2024 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передано на розгляд до Київського районного суду м. Харкова (а.с. 84).
20.08.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить ухвалити рішення, яким визначити додатковий строк, що є достатній для подання позивачем заяви до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у два місяці з часу вступу рішення в законну силу (а.с. 89).
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.08.2024, розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Муратовій С.О. (а.с. 90).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21.08.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою; розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання (а.с. 91).
24.09.2024 на електрону адресу Київського районного суду м. Харкова в системі «Електронний суд» надійшов відзив представника Харківської міської ради Гевел І.А. на позовну заяву, в якому просила поновити Харківській міській раді пропущений процесуальний строк для подання відзиву на вказану позовну заяву; прийняти відзив на позовну заяву у справі №638/532/24 особи, уповноваженої діяти від імені Харківської міської ради; відмовити повністю у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Харченко Л.Л. про визнання додаткового строку для прийняття спадщини у справі (а.с. 108-114).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 24.09.2024 клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Тонконога В.В. про витребування доказів задоволено; витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. копію спадкової справи №178/2023, заведеної після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 137-138).
22.10.2024 до канцелярії суду від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. надійшли належним чином завірені копії спадкової справи №178/2023 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 (а.с. 140-159).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.10.2024 закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 170-171).
В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Тонконог В.В. (в режимі відеоконференції) підтримали позовну заяву, просили її задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив.
Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду 23.09.2024 надійшла заява приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л., в якій вона просила слухати цивільну справу №638/532/24 «Про визначення додаткового строку для подач заяви про прийняття спадщини» за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: ПН ХМНО Харченко Л.Л., за її відсутності (а.с. 115).
Суд, дослідивши надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного.
Згідно ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
Вимоги ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачають, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим ЦПК України випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч.1 ст. 15 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Вимогами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьки: батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_2 (а.с. 10, 145, 178).
Відповідно до довідки до акту огляду МСЕК №698793, посвідчення № НОМЕР_3 від 26.04.2019, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є особою з інвалідністю І-Б групи (а.с. 12, 13-14, 177, 179).
Згідно ксерокопії довідки про причини смерті від 01.07.2023 №953, ОСОБА_2 , 1972 року народження, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 7).
Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 11.10.2023 встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Семигір`є, Бахмутського району, Донецької області (а.с. 180-183).

Згідно ксерокопії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 28.11.2023, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 28.11.2023 складено відповідний актовий запис №181 (а.с. 18, 146).

Згідно ксерокопії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 05.12.2023 №75010926, зареєстрована спадкова справа №71675957, номер у нотаріуса 176/2023, спадкодавець ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 15).

05.12.2023 ОСОБА_1 звернувся на адресу приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, в якій зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкала за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті залишилася спадщина, яка складається з: двокімнатної квартири АДРЕСА_2 , загальна площа квартири 44 кв.м., житлова площа 28,7 кв.м. Зазначене майно є приватною власністю спадкодавця. Спадкоємцем є він, син, ОСОБА_1 . Батьки спадкодавця померли, документи про їх смерть не збереглися. Додаючи необхідні документи, просив оформити спадкові права та видати йому Свідоцтво про право на спадщину за законом на двокімнатну квартиру або видати постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 142).

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харченко Л.Л. про відмову у вчиненні свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.12.2023 №436/02-31, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропущено строк для прийняття спадщини (а.с. 159).

В мотивувальній частині постанови приватний нотаріус зазначив, що 05.12.2023 в процесі підготовки документів було з`ясовано, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом на майно, що належало ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , не можливо у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропущено строк для прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Таким чином, ОСОБА_1 порушено ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, відповідно до якої для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За змістом ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1статті 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Судом встановлено, оскільки не спростовано сторонами, що позивач разом з матір`ю ОСОБА_2 на час відкриття спадщини не проживали разом за однією адресою.

Таким чином, враховуючи положення статей 1221,1270 ЦК України позивач повинен був звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в період з 26.06.2022 до 26.01.2023.

Разом з цим, 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії якого в Україні продовжено на даний час.

Окрім того, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23.09.2022» з наступними змінами, який діяв до 22.12.2022, Харківська територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).

У подальшому, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Харківську територіальну громаду віднесено до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.

До теперішнього часу, а саме станом на день розгляду справи Харківська міська громада не виключена з переліку територій, на який ведуться бойові дії.

Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції від 06.03.2022, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

29.06.2022 внесені зміни до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Тобто, перебіг відповідного строку було зупинено з 06.03.2022 (включно), в день набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 № 209 Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164, якою Постанову було доповнено пунктом 3.

Разом із цим, Постановою Кабінету Міністрів України № 469 від 09.05.2023 пункт щодо перебігу строків звернення з заявами про прийняття спадщини виключено.

Як встановлено судом, позивач ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Верховний Суд у постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Отже внаслідок зміни законодавства про порядок обчислення строку на прийняття спадщини, який на рівні Постанов Кабінету Міністрів України спочатку був зупинений на час воєнного стану, а згодом цей порядок змінився у гіршу сторону для спадкоємця.

У цивільному судочинстві діє принцип верховенства права, ст. 10 ЦПК України, який передбачає, що нормативні акти мають відповідати критерію правової визначеності, щоб пересічна особа, яка не має юридичних знань могла діючи розумно та добросовісно на підставі відповідного нормативного акту визначити правила своєї поведінки.

При цьому хоча строки прийняття спадщини можуть встановлюватися та змінюватися лише законом, а не постановами КМУ, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує, що правовий режим врегулювання перебігу 6-ти місячного строку для прийняття спадщини у даному випадку не відповідає критерію правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права і посилання на цю обставину, як на причину пропуску строку з боку позивача є обґрунтованою.

У ситуації дії військового стану, невизначеності у правовому регулюванні перебігу строку прийняття спадщини позивачка небезпідставно помилилася стосовно кінцевої дати на прийняття спадщини і така помилка є об`єктивною та істотною перешкодою для подання заяви про прийняття спадщини у визначений законом 6-ти місячний строк, а тому з урахуванням інших наведених позивачкою у своєму позові негативних чинників для прийняття спадщини, пов`язаних з воєнним станом, які змістили пріоритети для кожного, хто перебуває у зоні воєнних дій у бік першочергових гарантій безпеки для життя та здоров`я, вони у своїй сукупності є поважними причинами, які перешкодили позивачці вчасно звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд доходить висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення йому додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом двох місяців.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини із врахуванням встановлених судом обставин, не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 81, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану його представником адвокатом Тонконогом Володимиром Вікторовичем до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Любов Леонідівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 - два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_1 ).

Представник позивача: адвоката Тонконог Володимир Вікторович (РНОКПП: НОМЕР_6 , адреса: 03057, м. Київ, просп. Перемоги, 50, оф. 253).

Відповідач: Харківська міська рада (, адреса: 61003, м. Харків, майдан Конституції, буд. 7).

Третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харченко Любов Леонідівна (адреса: АДРЕСА_3 ).

Суддя С.О. Муратова