Справа № 375/378/20
Провадження №2/367/580/2024
РІШЕННЯ

Іменем України

04 листопада 2024 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого - судді Кравчук Ю.В.,

за участю:

секретаря судових засідань Миколаєнко П.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ірпені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Говорова Павла Володимировича про визнання недійсними електронних торгів, -

в с т а н о в и в :

До Ірпінського міського суду звернулася ОСОБА_1 із позовом до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Говорова Павла Володимировича про визнання недійсними електронних торгів.

Обґрунтовуючи позов, зазначає, що приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим Павлом Володимировичем відкрито виконавче провадження ВП № 57012196 з примусового виконання виконавчого листа № 375/861/18, виданого 03.08.3018 року, згідно з яким Рокитнянським районним судом Київської області з неї було стягнуто на користь ОСОБА_2 борг в сумі 90 552, 72 грн. та судові витрати в сумі 903,12 грн.

Позивачка зазначає, що ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 22 травня 2018 року накладено арешт на частину нежитлової будівлі літ. «А», площею 28,2 кв.м по АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності.

28.01.2019 приватним виконавцем винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника відповідно до якої Білоцерківським об`єднаним управління ПФУ проводиться відрахування із пенсії у розмірі 20%.

Позивачка вказує, що 16.03.2020 їй стало відомо, що відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 22.01.2019 року № 383882 ДП «Сетам», 03.01.2019 проведено електронні торги з реалізації майна стосовно частини нежитлової будівлі літ. «А», площею 28,2 кв.м по АДРЕСА_1 , що належить їй на праві спільної часткової власності. Переможцем торгів визнано учасника № 5, яким придбано частину нежитлової будівлі 6 119, 40 грн.

Позивач стверджує, що відповідно до Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна п.3.11 Спеціалізована організація протягом трьох робочих днів з дня публікації інформаційного повідомлення про проведення прилюдних торгів письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна.

Однак, як зазначає позивачка, жодних документів про хід виконавчого провадження вона не отримувала.

Враховуючи вищевикладене, позивачка просить: визнати недійсними електронні торги, оформлені протоколом від 22.01.2019 року № 383882 про проведені електронні торги за номером лота 321983 з реалізації частини нерухомого майна літ «А», площею 28,2 кв.м, розташованого по АДРЕСА_1 .

22 липня 2020 року до суду від представника відповідача ДП «Сетам» надійшов відзив на позовну заяву, в якій представник відповідача ДП «Сетам» просив відмовити в задоволенні позову, виходячи з наступного.

Представник відповідача зазначає, що процедура реалізації майна на прилюдних, в тому числі електронних торгах, полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця-учасника торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних (електронних) торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна. Відчуження майна з прилюдних (електронних) торгів відноситься до угод купівлі-продажу. Враховуючи те, що складення акту про реалізацію арештованого майна відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною та скасовуватися у судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч.1-3 та ч.6 ст.203 ЦК України.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» й Інструкції з примусового виконання рішень свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Представник відповідача зазначає, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Таким чином вважає, що підставою для визнання правочину з реалізації арештованого майна недійсним може бути порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Представник відповідача звертає увагу суду, що доводи та міркування позивача не вказують на порушення приписів Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, які вплинули на остаточний результат електронних торгів та доказів наявності таких порушень матеріали також не містять.

Представник відповідача наголошує, що позивачка як підставу для визнання електронних торгів недійсними, зазначає про свою непоінформованість щодо дій приватного виконавця у виконавчому провадженні, разом з тим, які її права було порушено проведенням електронних торгів не вказує.

Таким чином, представник відповідача вважає, що визнання недійсними спірних торгів не може поновити права позивача, що порушені не були. Зазначає, що позовна заява не містить посилань на право, яке буде відновлено шляхом визнання торгів недійсними, оскільки у разі наявності підстав для визнання публічних торгів недійсними у первісний стан шляхом реституції повертаються сторони договору організатор торгів та їх переможець, після цього майно підлягає повторному продажу з публічних торгів, так як задоволення позову про визнання торгів недійсними не скасовує судового рішення, для виконання якого такі торги були проведені.

Розпорядженням голови Рокитнянського районного суду Київської області від 02.04.2020, передано цивільну справу №375/378/20 за позовом ОСОБА_1 до ДП «Сетам», приватного виконавця Говорова П.В. про визнання недійсними електронних торгів на розгляд до Таращанського районного суду Київської області як найбільш територіально наближеного до Рокитнянського районного суду Київської області.

Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 08.04.2020 цивільну справу №375/378/20 за позовом ОСОБА_1 до ДП «Сетам», приватного виконавця Говорова П.В. про визнання недійсними електронних торгів направлено для розгляду за територіальною юрисдикцією до Ірпінського міського суду Київської області.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 08.05.2020 суддею ОСОБА_3 прийнято дану справу до свого провадження, відкрито провадження, призначено підготовче судове засідання, встановлено учасникам справи строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 22.03.2021 суддею Кравчук Ю.В. прийнято до свого провадження цивільну справу №375/378/20 за позовом ОСОБА_1 до ДП «Сетам», приватного виконавця Говорова П.В. про визнання недійсними електронних торгів, після повторного автоматизованого розподілу у зв`язку зі звільненням у відставку судді ОСОБА_3 .

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 20.02.2024 витребувано у приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича належним чином завірену копію ВП № 57012196 з примусового виконання виконавчого листа № 375/861/18 виданого 03 серпня 2018 року Рокитнянським районним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 боргу.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 15.05.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином.

Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши надані докази, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, дійшов висновку, що позовна заява не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 03 серпня 2018 року Рокитнянським районним судом Київської області у справі №375/861/18 видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 боргу за договором позики в сумі 90 552 грн. 72 коп. та в рахунок відшкодування понесених судових витрат 903 грн.12 коп., а всього 91 455 грн. 84 коп.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова П.В. від 15.08.2018 на підставі вказаного виконавчого листа відкрито виконавче провадження №57012196.

Постановою приватного виконавця Говорова П.В. від 15.08.2018 у виконавчому провадженні №57012196 накладено арешт на все майно, яке належить ОСОБА_1 в межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця 103 601, 41 грн.

Постановою приватного виконавця Говорова П.В. від 15.08.2018 у виконавчому провадженні №57012196 накладено арешт на грошові кошти, розміщені на рахунках, які належать ОСОБА_1 в межах суми звернення стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця 103 601, 41 грн.

Постановою приватного виконавця Говорова П.В. від 04.10.2018 у виконавчому провадженні №57012196 призначено суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4

28.01.2019 приватним виконавцем Говоровим П.В. винесено постанову у виконавчому провадженні №57012196 про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника ОСОБА_1 .

Відповідно до Протоколу №383882 проведених електронних торгів, Державним підприємством «Сетам» 03.01.2019 з 09:00 год. до 18:00 год. проведені електронні торги, номер лота 321983, щодо майна: 1/2 частини нежитлової будівлі під літ. «А», площею 28, 2 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , переможцем торгів визнано учасника №5, майно придбане за сумою 6600 грн.

Згідно Акту про проведені електронні торги від 01.02.2019 (лот реалізованого майна 321983), складеного у виконавчому провадженні №57012196 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П.В., відповідно до ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження», передано на реалізацію 1/2 частину нежитлової будівлі під літ. «А», площею 28, 2 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 . Електронні торги проведено на веб-сайті Державного підприємства «Сетам» 03.01.2019 з 09:00 год. до 18:00 год., відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 03.01.2019 №383882 ДП «Сетам» переможцем (покупцем) визнано ОСОБА_5 , ІПН НОМЕР_1 , майно придбане за сумою 6600 грн.

Згідно із Актом про пожежу від 10.06.2022, складеним комісією у складі представників ВЗНС та ДСНС України, на об`єкті приватний 3-х поверховий житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , власником якого є ОСОБА_6 , орендарями ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , орієнтовно 27 лютого 2022 року виникла пожежа, пожежею знищено, в тому числі частину 3-х поверхового житлового будинку орендар ОСОБА_7 повністю стіни, вікна, двері, комп`ютерна техніка, меблі, матеріали виконавчих проваджень та номенклатури справ, ймовірна причина виникнення пожежі виникнення горіння внаслідок потрапляння боєприпасів та їх уламків.

30 вересня 2022 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Микитин О.С. прийнято виконавче провадження №57012196 на підставі ст.42 ЗУ «Про виконавче провадження».

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частиною першої статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України).

Тлумачення змісту як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) за своєю суттю є нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, під час тлумачення норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

У статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Згідно з частинами першою, другою статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими виконавча служба укладає відповідний договір.

Згідно з пунктом 1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, в редакції, чинній на час проведення електронних торгів, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (провадження № 12-35гс21) дійшла висновку про те, що, з огляду на правову природу процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, проведення процедури прилюдних торгів є правочином.

Такий висновок узгоджується й з нормами статей 650, 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах, публічних торгах та визначають, що до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

У правовій доктрині сформульовано точку зору, згідно з якою продавцем майна, яке реалізується з торгів у межах виконання рішення суду, є власник майна, оскільки саме його майно продається; держава не переносить на себе право власності на це майно і діє в зазначеному випадку від імені власника-боржника.

Таким чином, з аналізу змісту статей 203, 215, 650, 655 і 656 ЦК України, положень Порядку реалізації арештованого майна вбачається, що: реалізація майна на прилюдних торгах полягає у продажі майна, за яким продавцем відчужуваного майна є боржник, переможець прилюдних торгів виступає покупцем, а особами, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба (приватний виконавець) та організатор електронних торгів; складання за результатами проведення прилюдних торгів акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Такий висновок Верховний Суд виклав у постанові від 03 червня 2024 року у справі № 587/2230/21 (провадження № 61-5981сво23).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) зазначено, що для застосування наслідків недотримання вимог закону під час вирішення спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Подібний за змістом висновок також викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2024 року у справі № 554/154/22 (провадження № 14-24цс24).

Отже, у спірних правовідносинах підлягає встановленню допущення порушень під час вчинення виконавчих дій щодо реалізації нерухомого майна з прилюдних торгів, чи вплинули такі порушення на результати торгів та чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду (боржника).

Відповідно до частини першої статті 28 Закону України «Про виконавче провадження» копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простим поштовим відправленням або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, постанов, передбачених пунктами 1-4 частини дев`ятої статті 71 цього Закону, які надсилаються рекомендованим поштовим відправленням.

Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.

У частині четвертій цієї статті зазначено, що на підставі письмової заяви учасника виконавчого провадження документи виконавчого провадження можуть надсилатися адресатам каналами факсимільного зв`язку, електронною поштою або з використанням інших засобів зв`язку.

Документи виконавчого провадження, надіслані каналами факсимільного зв`язку, електронною поштою або з використанням інших засобів зв`язку, вважаються врученими, за наявності належного підтвердження їх одержання адресатами.

Відповідно до частини п`ятої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Згідно розділу VII «Порядку реалізації арештованого майна» організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані / встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведенні: електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.

Таким чином, обов`язок повідомлення про дату та час торгів покладено на організатора торгів.

Так, ДП СЕТАМ відповідно до наказу Міністерства юстиції України 29 березня 2019 року № 10008/5 "Про визначення організатора електронних, торгів за фіксованою ціною" та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року, є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Згідно із Порядком Організатор це державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення Системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у Системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій передбачених цим Порядком.

Разом з тим, потребує уваги та обставина, що згідно пункту 11 розділ І Порядку зазначено, що інформація про майно, включене до лота, виставленої електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься Організатором згідно документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку. Тобто документів підготовленими державною виконавчою службою або приватним виконавцем.

Відповідно до п.п. 3. 4 розділу II Порядку "державний виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після закінчення десятиденного строку для подач заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (опік майна у разі відсутності таких заперечень готує проект заявки на реалізації арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу, і направляє його начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі до Системи для проведення реалізації майна.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ні документи па відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання н демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який не повинен перевищувати трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему".

Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів, кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом і документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділ) II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів ( торгів фіксованою ціною) до Системи.

В той же час, відповідно до абзацу 4 пункту 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Таким чином, інформаційне повідомлення про лот формується Організатором виключно на підставі заявки виконавця. ДП "СЕТАМ" виконує функції Організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком.

Враховуючи наведене вище, можна прийти до висновку, що саме приватний виконавець несе відповідальність за повноту та достовірність інформації, що розміщена в Системі, оскільки Організатор торгів вносить тільки ту інформацію про лот, яка зазначена в заявці виконавця, натомість позивачем не доведено, що така інформація була не повною та/або недостовірною.

Для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Єдиною підставою для визнання електронних торгів недійсними позивачка ОСОБА_1 у позовній заяві зазначає неповідомлення її про електронні торги, а також про виконавчі дії, які пов`язані з підготовкою до електронних торгів.

Однак, позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві не зазначено, в чому полягають порушення правил проведення електронних торгів та як ці порушення вплинули на результат електронних торгів.

Відповідно до частини третьої, п`ятої статті 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а в разі проведення електронних торгів - також на вебсайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів, та іншу необхідну інформацію.

Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.

Обов`язок організатора прилюдних торгів друкувати в місцевих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких торгів з реалізації предмета іпотеки та письмове сповіщення, в тому числі, іпотекодавця, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна закріплено також у пункті 2 розділу VII Порядку.

У постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15 Верховний Суд України зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Таку саму правову позицію виклав Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 462/2232/16 (провадження № 61-21671св18).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) зазначила, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 листопада 1999 року за № 745/4038.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому цим Законом.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними, оскільки порушення, допущені приватним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому цим Законом України «Про виконавче провадження».

Керуючись ст. ст. 12, 133, 141, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Говорова Павла Володимировича про визнання недійсними електронних торгів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 24.03.2025.

Суддя Ю.В. Кравчук