ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/1/24
Провадження №2-о/477/1/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 січня 2024 року м.Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Семенова Л.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа відділ реєстрації актів цивільного стану Жовтневого районного управління юстиції про встановлення факту смерті,

ВСТАНОВИВ:

29 грудня 2023 року представник заявника ОСОБА_2 сформував в системі «Електронний суд» заяву про встановлення факту смерті матері заявника ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Чмирівка Старобільського району Луганської області, яка є тимчасово окупованою територією. Зазначена заява зареєстрована канцелярією суду 01 січня 2024 року.

Згідно з частиною третьою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Розглянувши подану заяву та додані до неї матеріали вважаю, що заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 ЦПК України, і підлягає залишенню без руху.

По-перше, відповідно до частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Натомість, заява ОСОБА_1 про встановлення факту смерті підписана його представником ОСОБА_2 без надання належних документів в підтвердження повноважень у справі.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Представництвом є правовідносини, в яких одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (частини 1, 3 статті 237 Цивільного кодексу України).

Відповідно до положень статті 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Положеннями статті 15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається зі змісту статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до положень статті 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Винятки щодо представництва в суді встановлено у трудових спорах, щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно з частиною 6 статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 4 статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 - 5 цієї частини.

Вищезазначене дає підстави для висновку, що представник заявника ОСОБА_2 не є особою, яка має право на підписання заяви про встановлення факту смерті від імені заявника ОСОБА_1 .

Стосовно долученої до заяви про встановлення факту смерті довіреності, сформованої в системі «Електронний суд», зі змісту якої слідує, що заявник ОСОБА_1 уповноважує ОСОБА_2 представляти його інтереси в судах України з усіма правами, які надано законом стороні по справі, у тому числі з правом підписувати, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, суд зазначає наступне.

Відповідно до «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 зі змінами, внесеними рішенням Вищої ради правосуддя від 25 січня 2022 року №83/0/15-22; рішенням Вищої ради правосуддя від 22 лютого 2022 року №166/0/15-22; рішенням Вищої ради правосуддя від 12 жовтня 2023 року №977/0/15-23 (далі Положення) користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства (пункт 30 Положення).

Згідно пункту 31 Положення надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Пунктом 32 визначено, що довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення).

З вищезазначеного слідує, що довіреність сформована в системі «Електронний суд» має бути підписана саме кваліфікованим електронним підписом довірителя, тобто ОСОБА_1 , чого з долученої довіреності не вбачається. Крім того, довіреність сформована в системі «Електронний суд» надає повноваження повіренному лише на вчинення дій із використанням «Електронного суду» і не замінює при цьому документів, якими мають надаватися повноваження представнику для участі у справі.

За таких обставин, оскільки ОСОБА_2 не надав належних документів в підтвердження повноважень у справі, він не може бути допущений судом як представник заявника та підписувати заяву про встановлення факту смерті.

По-друге, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб (частин четверта статті 294 ЦПК України).

У заяві в якості заінтересованої особи заявником зазначено відділ реєстрації актів цивільного стану Жовтневого районного управління юстиції.

Згідно інформації, що міститься на офіційному веб-порталі Мін`юсту України (он-лайн сервіс отримання відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань) зазначений відділ, остаточна назва якого Шевченківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Миколаївському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), 12 червня 2023 року за рішенням засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації здійснено державну реєстрацію припинення юридичної особи шляхом реорганізації.

Наразі в межах юрисдикції Жовтневого районного суду Миколаївської області державну реєстрацію актів цивільного стану здійснює Корабельний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який є належною заінтересованою особою у цій справі.

Враховуючи викладене, заявнику необхідно вказати належну заінтересовану особу, зазначивши її місце знаходження, поштовий індекс, адресу електронної пошти, тощо.

По-третє, з долучених до заяви матеріалів справи вбачається, що на підтвердження факту смерті ОСОБА_3 було надано копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 29 квітня 2022 року, виданої відділом запису актів цивільного стану окупаційного органу Луганської області, та копію довідки про смерть для виплати грошової допомоги на поховання, виданої 29 квітня 2022 року тим же ж органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до частин 2, 4 та 5 статті 95 ЦПК України докази вважаються поданими належним чином, якщо вони подані в оригіналі або в копії, засвідченій в порядку, встановленому чинним законодавством, із зазначенням особи, у якої наявний оригінал відповідного документу. При цьому учасник справи може своїм підписом засвідчити копію письмового доказу лише у разі, якщо його оригінал знаходиться у такого учасника справи.

Вищезазначені копії документів не засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

Крім того, заявник в порушення вимоги пункту 8 частини 3 статті 175 ЦПК України не зазначає щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

По-четверте, для підтвердження родинних зв`язків з померлою ОСОБА_3 заявником надано свідоцтво про своє народження, у відповідності до якого прізвище його матері зазначено як « ОСОБА_4 ».

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Згідно частини 6 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Заявником до заяви не долучено всіх доказів на підтвердження факту родинних зв`язків

заявника по справі та померлої ОСОБА_3 , щодо якої він просить встановити факт смерті.

Враховуючи наведене, вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а заявнику надати строк для їх усунення.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.175, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа відділ реєстрації актів цивільного стану Жовтневого районного управління юстиції про встановлення факту смерті, залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки, вказані в мотивувальній частині ухвали впродовж трьох днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимоги суду у вказаний строк заява буде вважатися неподаною і повернеться заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Семенова