Справа № 219/1446/22
Провадження № 2/229/380/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 р. м. Дружківка, Донецької області

Дружківський міський суд Донецької області в складі: головуючого судді Феняка О. Р., за участю секретаря судового засідання Бровченко Д. Л., без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Управління молодіжної політики та у справах дітей Бахмутської міської ради, про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2022 року позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діяла представник ОСОБА_4 , звернулася до Артемівського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Управління молодіжної політики та у справах дітей Бахмутської міської ради, про позбавлення батьківських прав.

Згідно з Розпорядженням Голови Верховного Суду від 21.10.2022 № 61 територіальну підсудність справ, які підсудні Артемівському міськрайонному суду Донецької області, змінено на Дружківський міський суд Донецької області.

Дружківський міський суд Донецької області ухвалою від 31.05.2023 року відкрив загальне позовне провадження та призначив підготовче засідання у справі. Цією ж ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління молодіжної політики та у справах дітей Бахмутської міської ради.

Підготовче засідання неодноразово відкладалось судом.

Позивач ОСОБА_1 у підготовче судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи була повідомлена належним чином. Про причини своєї неявки вона суд не повідомила, клопотання про розгляд справи за її відсутності від неї до суду не надходило. Окрім цього, позивач не скористалася правом подати заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, у разі, якщо неможливим або обтяжливим для неї є явка в судове засідання безпосередньо до суду.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Гостренко С.Д. надала до суду заяву, в якій повідомляє про те, що термін дії договору про надання правничої допомоги сплинув, її повноваження на представництво інтересів позивача ОСОБА_1 припинені.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Заяв та клопотань відповідачі не надали.

Представник третьої особи в підготовче засідання не з`явився. Будучи повідомленими належним чином про дату, час та місце розгляду справи, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомленний позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначив Верховний Суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Така ж правова позиція викладена і в Постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Беручи до уваги, що повноваження адвоката Гостренко С.Д. на представництво інтересів позивача ОСОБА_1 припинені, позивач, будучи належним чином повідомленою про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилася в судове засідання, неявка позивача перешкоджає розгляду справи, суд вважає, що вказане є підставою залишити заяву без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 223, 257, 258-261, 293, 353, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Управління молодіжної політики та у справах дітей Бахмутської міської ради, про позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Олександр ФЕНЯК