Справа № 705/3026/17
2-з/706/3/24
У Х В А Л А

про забезпечення позову

23 лютого 2024 року Христинівський районний суд Черкаської області

в складі:

головуючого - судді Орендарчука М.П.,

за участі секретаря судового засідання Рибчинецької Я.А.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного нажитого майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного нажитого майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного нажитого майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного нажитого майна подружжя.

В подальшому позивач за первісним позовом ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просив в порядку забезпечення позову, у межах заявлених позовних вимог, до вирішення справи по суті, без застосування зустрічного забезпечення, накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, що належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме на трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 85,7 кв.м, у тому числі житлова площа 56,1 кв. м, розташована на 4-му поверсі чотирьох поверхового житлового будинку, придбана 17 червня 2011 року згідно з договором купівлі-продажу, реєстраційний № 3-1576.

В обґрунтування заяви посилався на такі обставини.

Предметом позовних вимог по цивільній справі є 2 (два) об`єкти нерухомого майна а також ряд об`єктів рухомого майна, які розташовані у квартирі АДРЕСА_3 . До об`єктів нерухомого майна, що є предметом позовних вимог, відносяться: трикімнатна квартира АДРЕСА_2 загальною площею 85,7 кв.м, у тому числі житлова площа 56,1 кв.м, розташована на 4-му поверсі чотирьох поверхового житлового будинку, придбана 17 червня 2011 року згідно з договором купівлі-продажу, реєстраційний № 3-1576; земельна ділянка площею 0,1000 га розташована в с. Родниківці Уманського району придбана 11.09.2009, кадастровий № :01:002:1531. 19.02.2024 ним було виявлено, що в мережі Інтернет на сайті ОLХ міститься інформація щодо продажу квартири АДРЕСА_2 , яка відноситься до предмету позивних вимог та є об`єктом спільно нажитого майна подружжя, та об`єктом, який підлягає поділу відповідно до поданої ним позовної заяви у цивільній справі № 705/3026/17. Незважаючи на відсутність у розміщеному оголошенні адреси квартири що продається, до оголошення прикріплено 15 фотографій, які містяться в роздруківці оголошення з сайту ОLХ за результатами огляду яких він категорично та стовідсотково підтверджує, що ці фотографії є фотографіями саме трикімнатної квартири АДРЕСА_2 , та є об`єктом спільного нажитого майна і об`єктом нерухомого майна що підлягає поділу відповідно до поданої ним позовної заяви. Окрім того, той факт що в оголошенні про продаж з сайту ОLХ міститься саме квартира АДРЕСА_2 та є предметом позовних вимог по справі № 705/3026/17, підтверджується поясненнями свідків, які багаторазово відвідували дану квартиру та добре знайомі з її інтер`єром, кольором та виглядом шпалер, розташуванням меблів, побутової техніки в квартирі.Також, згідно з поясненням свідка ОСОБА_3 , остання за допомогою соціальної інтернет мережі facebook зв`язалася з ріелтором (агентом по продажу) квартири, оголошення про продаж якої міститься на сайті ОLХ і якою виявилась особа на ім`я ОСОБА_4 , яка в письмовій переписці що відбулась 20.02.2024 на письмове запитання стосовно адреси квартири яка продається, надіслала наступну відповідь: Комарова 12. В матеріалах цивільної справи міститься письмовий документ: звіт № 17/10/11-1 про незалежну оцінку меблів та побутової техніки, що є спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , на сторінках якого містяться зображення меблів та побутової техніки, розташованої в квартирі АДРЕСА_2 , і при співставленні фотографій які містяться у звіті № 17/10/11-1 в матеріалах цивільної справи, з фотографіями розміщеними в оголошенні, по особливостям шпалер, інтер`єру кімнат, розташуванню меблів, вигляду побутової техніки, чітко прослідковується, що квартира в якій робилось фотографії у звіті № 17/10/11-1 та квартира яка оголошена у продаж відповідно до оголошення що міститься в мережі Інтернет на сайті ОLХ є однією і тією ж квартирою.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд вважає, що заява підлягає задоволенню повністю з таких підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходів забезпечення позову; забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з п. п. 1, 2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами ( ч. 3 ст. 150 ЦПК України).

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті або до набрання законної сили рішенням про відмову в позові.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків накладення арешту на майно чи заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками даного судового процесу.

Тобто метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 р. у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначила, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі у разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Судом встановлено, що між сторонами наявний спір з приводу квартири АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим ОСОБА_1 подано до суду позов про поділ спільного нажитого майна подружжя.

З інформації з сайту ОLХ за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2 існує достатньо обґрунтоване припущення, що власник спірного майна може розпорядитися ним, зокрема відчужити його іншим особам, що у подальшому може утруднити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких він звернувся до суду.

Збіг об`єктів нерухомості - квартири АДРЕСА_2 , щодо якої існує спір та квартири на фотографіях розміщених в оголошенні стверджується, зокрема, звітом № 17/10/11-1 про незалежну оцінку меблів та побутової техніки, який містить фотоматеріали об`єкту нерухомості - квартири АДРЕСА_2 .

Виходячи з предмету спірних правовідносин, обраний вид забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру суд вважає обґрунтованим, оскільки накладення арешту на майно має на меті обмеження особи у праві розпоряджатися таким майном і його застосування не призведе до невиправданого обмеження майнових прав власника, оскільки арештоване майно фактично зберігається у володінні та користуванні власника, а обмежується лише можливість розпорядитися ним.

Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 р. у справі № 753/22860/17 та у постанові Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №643/15394/19.

Водночас накладення арешту на нерухоме майно забезпечить реальний захист прав позивача у випадку прийняття рішення на його користь.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, яких заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню повністю.

Керуючись ст. 149 - 153, 157 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного нажитого майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного нажитого майна подружжя задовольнити повністю.

Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна, що належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме на трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 85,7 кв.м, у тому числі житлова площа 56,1 кв. м, розташовану на 4-му поверсі чотирьох поверхового житлового будинку, придбана 17 червня 2011 року згідно з договором купівлі-продажу, реєстраційний № 3-1576, до вирішення справи по суті.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали апеляційної скарги.

Суддя:М. П. Орендарчук