Номер провадження: 22-ц/813/5306/24
Справа № 518/1259/23
Головуючий у першій інстанції Тарасенко М.С.
Доповідач Карташов О. Ю.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.10.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Карташова О.Ю.

суддів: Коновалової В.А., Лозко Ю.П.

за участю секретаря судового засідання - Рудуман А.О.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач Знам`янська сільська рада Березівського району Одеської області

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Одеського апеляційного суду

апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Батченко Оксана Олександрівна

на рішення Ширяївського районного суду Одеської області від 13 березня 2024 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_2 .

Маючи намір оформити спадкові права як спадкодавець за заповітом після смерті ОСОБА_2 , позивачка звернулась до нотаріуса, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй відмовлено, оскільки нею пропущено шестимісячний термін для подачі заяви про прийняття спадщини.

Оскільки, на думку позивачки, строк подачі заяви про прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин, вона вимушена звернутись позовом до суду.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Ширяївського районного суду Одеської області від 13.03.2024 року в задоволенні позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області () про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовлено.

Рішення суду вмотивовано тим, що відсутні підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки позивач не надав належних, допустимих та достатніх доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Батченко О.О. подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи та те, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, просить скасувати рішення Ширяївського районного суду Одеської області від 13.03.2024 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 та визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді усього майна, яке належало спадкодавцю на момент смерті.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В скарзі представник зазначає, що мати позивачки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час життя склала заповіт, згідно з яким усе майно, а також земельна ділянка, заповідається ОСОБА_1 , і про який останній не було повідомлено. Заповіт складено 10.03.2004 року, посвідчено сільською головою Кравцовою І.С. та зареєстровано в реєстрі за № 10. Дізнавшись про наявність заповіту, 26.03.2022 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Березівського району нотаріального округу Одеської області Петрова Ю.М., з питань оформлення своїх спадкових прав, але нотаріус повідомив, що строк для прийняття спадщини був пропущений та необхідно звернутися з відповідною заявою до суду, що і було зроблено. Але суд першої інстанції не взяв до уваги обставини, що мають значення для справи, внаслідок неправильної оцінки доказів, зробив висновки, які не відповідають обставинам вказаної справи та допустив порушення норм матеріального і процесуального права.

Щодо відзиву на апеляційну скаргу

Учасники справи не скористалися своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

Учасники справи в судове засідання апеляційного суду не з`явились, були належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи.

Якщо представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи не є достатньою підставою для відкладення розгляду справи.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18.

Від адвоката Батченко О.О. яка діє в інтересах ОСОБА_1 надійшла заява в якій зазначено, що остання просить розгляд апеляційної скарги проводити без її участі, апеляційні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовільнити апеляційну скаргу.

Від Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області, сільського голови Тринча В. також надійшла заява про розгляд справи за їх відсутністю, з позовом гр. ОСОБА_1 згодні в повному обсязі.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказане підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданий відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Ширяївського районного управління юстиції в Одеській області 16.01.2014 року.

10 березня 2004 року Новоєлизаветівським сільським головою ОСОБА_3 було посвідчено заповіт ОСОБА_2 , відповідно до якого все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, у тому числі земельна ділянка площею 3,33 га в межах згідно з планом, яка належить їй згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 № 462723 заповідалась ОСОБА_1 .

З метою прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , позивачка, як спадкодавець за заповітом звернулась до приватного нотаріуса Березівського районного нотаріального округу Одеської області Петрова Ю.М., однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено з підстав пропуску строку для прийняття спадщини, про що надано письмові рекомендації, щодо необхідності звернення до суду.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція апеляційного суду

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність й обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступного.

Зі змісту статті 367 ЦПК України вбачається, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до положень ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить апеляційний суд

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог.

Частина третя статті 1272 ЦК України може застосовуватись, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові ВС № 61-49121св від 29.10.2019р., пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви, не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Відтак, колегія суддів вважає слушним висновок місцевого суду, що поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивачкою наведено не було.

Як в позовній заяві так і в апеляційній скарзі взагалі не було наведено підстав поважності пропуску строку, а лише зазначено, що дізнавшись про наявність заповіту, 26.03.2022 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Березівського районного нотаріального округу Одеської області Петрова Ю.М., з питань оформлення своїх спадкових прав.

Зазначене не є поважними причинами пропуску строку, особі яка є близьким родичем спадкодавця, спадкоємцем першої черги, для подання заяви про прийняття спадщини, які унеможливили чи в інший спосіб перешкодили вчасно здійснити таку дію.

У екстрених випадках, коли існує ризик пропущення строку для прийняття спадщини, спадкоємець має право направити нотаріусу за місцем відкриття спадщини електронне повідомлення (аналог телеграми), в якому вказати про прийняття спадщини (пункт 2.1. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України).

Використання зазначеного можливо при встановленні карантинних обмежень.

Таким чином, законодавство України передбачає альтернативні варіанти процедури прийняття спадщини, що спрощує процес реалізації прав спадкоємців.

Позивачка ОСОБА_1 не скористалася своїм правом для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , як за заповітом, так і за законом.

Враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, а також встановлені обставини, апеляційний суд визнає обґрунтованими висновки суду першої інстанції про те, що заявниця не довела існування об`єктивних та неподоланних перешкод для прийняття спадщини, а отже не довела, що пропуск зазначеного строку відбувся з поважних причин.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові ВС № 61-49121св від 29.10.2019р., пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви, не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Одночасно апеляційний суд зазначає, що доводи апеляційної скарги щодо порушення судом норм процесуального права зводяться до незгоди з висновками суду, особистого тлумачення норм права та не впливають на фактичні обставини справи, які встановлені судом відповідно до законодавства та на законність судового рішення.

Встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права. Ухвалюючи рішення у справі, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив наявні у справі докази, дав їм належну оцінку, в результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам ст. ст. 263, 375 ЦПК України, підстави для його скасування відсутні.

Недоліків, які призводять до порушення основних принципів цивільного процесуального судочинства та охоронюваних законом прав та інтересів осіб, які беруть участь у справі, та впливають на суть ухваленого рішення під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції не встановлено.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення рішення суду без змін, а апеляційної скарги без задоволення.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. 384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Батченко Оксана Олександрівна, залишити без задоволення.

Рішення Ширяївського районного суду Одеської області від 13 березня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення.

Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий О.Ю. Карташов

Судді В.А. Коновалова

Ю.П. Лозко