АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2024 року

м. Чернівці

справа № 727/9784/23

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Одинака О. О.

суддів Перепелюк І. Б., Половінкіної Н. Ю.

секретар Паучек І. І.

позивач ОСОБА_1

відповідач Управління освіти Чернівецької міської ради

апеляційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 8 грудня 2023 року,

головуючий в суді першої інстанції суддя Гавалешко П. С.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом.

Позивачка просила визнати незаконним та скасувати наказ Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 ».

На обґрунтування позовних вимог зазначала, що наказом Управління освіти Чернівецької міської ради їй було оголошено догану за неналежне виконання трудових обов?язків, а саме за неналежну організацію безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу, а також порушення вимог Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися зі здобувачами освіти під час освітнього процесу, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 16 травня 2019 року.

Вважає даний наказ був винесений відповідачем за повної відсутності правових підстав для цього, є незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо неналежної організації нею безпечного освітнього середовища в закладі через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу посилалась на те, що нею було проведено ряд заходів в період 2022-2023 навчального року.

Окремо звертала увагу, що у відповідності до довідки про результати перевірки дотримання вимог ЗУ «Про охорону праці» в Чернівецькому ліцеї № 7 розроблений план заходів для попередження травматизму з правил безпеки та дій під час виникнення надзвичайних ситуацій.

Виходячи із наведеного вище, звинувачення в тому, що в ліцеї недостатньо проводилась робота по профілактиці травматизму під час освітнього процесу, є безпідставними та необґрунтованими.

Що стосується порушення вимог Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталося із здобувачами освіти під час освітнього процесу, то в оскаржуваному наказі жодним чином не вказано, в чому це порушення полягало і коли саме відбулося.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду міста Чернівці від 08 грудня 2023 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що ОСОБА_1 , будучи керівником Чернівецького ліцею №7, не виконала покладені на неї обов`язки, не забезпечила суворе виконання вимог нормативно-правових актів про охорону праці, не забезпечила належне та об`єктивне розслідування нещасного випадку у ліцеї №7, який мав місце у вказаному закладі 02 травня 2023 року, що підтверджує факт вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, а також її вину у його вчиненні.

Отже, суд дійшов висновку про те, що відповідач не порушив процедуру накладення стягнення, у працівника відібрано пояснення і на підставі отриманої інформації вчасно прийнято рішення про накладення дисциплінарного стягнення. Наказ Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 є законним, а позовні вимоги безпідставними.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апелянт посилається на те, що суд першої інстанції ухвалив рішення з порушенням норм процесуального та матеріального права.

Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку, що відповідачем не виконано та не дотримано.

Відповідачем не доведено, що ОСОБА_1 неналежно виконувала покладені на неї трудові обов`язки.

Спірний наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не містить чіткого формулювання суті і обставин проступків, допущених позивачкою та не вказано конкретні норми права, які були порушені працівником.

ОСОБА_1 в повній мірі організовано безпечне освітнє середовище, дотримання вимог та проведено достатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Управління освіти Чернівецької міської ради подало відзив на апеляційну скаргу.

Посилається на те, що судове рішення є законним та обґрунтованим, а аргументи апеляційної скарги безпідставними.

Позивачка, будучи керівником закладу, не вжила всіх залежних від неї заходів для належного розслідування нещасного випадку.

Наказ № 110 від 02 травня 2023 року «Про розслідування нещасного випадку», виданий позивачкою, не відповідає вимогам Положення №659.

Незабезпечення суворого виконання вимог нормативно-правових актів з охорони праці та безпеки життєдіяльності у ліцей № 7 та формальний підхід до розслідування нещасного випадку вказують на неналежну організацію безпечного освітнього середовища.

Мотивувальна частина

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

02 травня 2023 року о 13 годині 45 хвилин у ліцеї №7 в місті Чернівці стався нещасний випадок, внаслідок якого був травмований учень ліцею ОСОБА_3 . Факт події нещасного випадку підтверджується наказом директора ліцею №7 ОСОБА_1 від 02 травня 2023 року №110, актом №1 про нещасний випадок, що стався з учнем Чернівецького ліцею №7 від 03 травня 2023 року, доповідною запискою інженера з охорони праці управління освіти Чернівецької міської ради Є. Корнейчук (а.с. 101-103 т.1).

З метою розслідування вказаного нещасного випадку позивачка видала наказ від 02 травня 2023 року №110 «Про розслідування нещасного випадку».

Позивачці ОСОБА_1 наказом управління освіти Чернівецької міської ради № 147 від 07 червня 2023 року було оголошено догану у зв`язку із неналежною організацією безпечного освітнього середовища, через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу, а також у зв`язку з порушенням вимог Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки №659 від 16 травня 2019 року (а.с. 7).

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково з наступних підстав.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення не в повній мірі відповідає зазначеним вимогам закону.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високо продуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю.

За правилами частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Згідно вимог трудового законодавства порушення трудової дисципліни визначається як невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. Наявність вини є обов`язковою умовою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Отже, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, які полягають у порушенні або неналежному виконанні покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку покладається на роботодавця. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушникам трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Отже, підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер.

Таку правову позицію Верховний Суд виклав у постанові від 8 липня 2021 року у справі №264/1520/19.

Щодо позову про визнання незаконним та скасування наказу Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » у зв`язку із порушенням вимог Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися зі здобувачами освіти під час освітнього процесу» від 16 травня 2019 року

Відповідно до частини 2 статті 54 Закону України «Про освіту» педагогічні, науково-педагогічні та наукові працівники, серед іншого, зобов`язані захищати здобувачів освіти під час освітнього процесу від будь-яких форм фізичного та психологічного насильства, приниження честі та гідності, дискримінації за будь-якою ознакою, пропаганди та агітації, що завдають шкоди здоров`ю здобувача освіти, запобігати вживанню ними та іншими особами на території закладів освіти алкогольних напоїв, наркотичних засобів, іншим шкідливим звичкам; додержуватися установчих документів та правил внутрішнього розпорядку закладу освіти, виконувати свої посадові обов`язки.

Частиною 3 статті 38 Закону України «Про повну загальну середню освіту» визначено обов`язки керівника закладу загальної середньої освіти відповідно до яких він зобов`язаний:

виконувати цей Закон, Закон України «Про освіту» та інші акти законодавства, а також забезпечувати та контролювати їх виконання працівниками закладу, зокрема в частині організації освітнього процесу державною мовою. Створювати в закладі загальної середньої освіти безпечне освітнє середовище, забезпечувати дотримання вимог щодо охорони дитинства, охорони праці, вимог техніки безпеки.

Наказом Міністерства освіти і науки України від 26 грудня 2017 року № 1669 затверджено Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах і закладах освіти, яке визначає єдину систему організації роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу (учнів, студентів, курсантів, слухачів, аспірантів та працівників закладів освіти), а також обов`язки керівників та посадових осіб щодо забезпечення безпечних та нешкідливих умов навчання, утримання і праці, запобігання травматизму затверджено положення. Відповідно до вказаного положення а саме: пунктом 4 унормовано, що організація роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності в закладах освіти покладається на їх керівників.

Ззазначеним Положенням визначено, що керівник закладу освіти (ректор, директор, завідувач) серед іншого: є відповідальним за створення безпечних умов освітнього процесу згідно із законодавством про охорону праці, не дозволяє проведення освітнього процесу за наявності шкідливих та небезпечних умов відповідно до Типового положення про службу охорони праці створює в закладі освіти службу охорони праці, безпеки життєдіяльності, яка безпосередньо підпорядковується йому; призначає відповідальних за організацію роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності в закладі освіти та визначає їх функціональні обов`язки, забезпечує функціонування системи управління охороною праці;

забезпечує виконання вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці, заходів з охорони праці, безпеки життєдіяльності, передбачених колективним (ою) договором (угодою), приписів органів державного нагляду за охороною праці, пропозицій виборного органу первинної профспілкової організації (представника профспілки);

організовує профілактичну роботу щодо попередження травматизму і зниження захворюваності серед здобувачів освіти та працівників закладів освіти;

забезпечує навчання з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності здобувачів освіти та працівників закладів освіти відповідно до законодавства і цього Положення.

при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

Порядок навчання та перевірки знань з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності працівників закладів освіти, установ, організацій та підприємств, що належать до сфери управління Міністерства освіти і науки України урегульовано Положенням про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці в закладах, установах, організаціях, підприємствах, підпорядкованих Міністерству освіти і науки України, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 18 квітня 2006 року № 304.

Згідно з пунктом 3 Розділу ІІІ Положення № 304 керівники установ та закладів освіти, керівники та спеціалісти служб охорони праці або особи, які є відповідальними за організацію роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності, інші працівники установ та закладів освіти, які є членами відповідної постійно діючої комісії з перевірки знань в установах та закладах освіти, один раз на три роки проходять навчання і перевірку знань з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності.

Порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу визначено Положенням, яке затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 16 травня 2019 року № 659 (далі Положення №659).

Пунктами 4, 5 Розділу І Положення №659 встановлено, що розслідуванню підлягають нещасні випадки, що трапилися із здобувачами освіти під час освітнього процесу та призвели до ушкодження здоров`я на один робочий (навчальний) день і більше чи їх смерті через:

травми різного походження, отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою;

інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани, інші надзвичайні події), контакту з представниками тваринного та рослинного світу.

Розслідуванню підлягають нещасні випадки, що сталися під час проведення навчальних занять (лекцій, уроків, практичних, лабораторних занять, інших занять та в перервах між ними) відповідно до навчальних, виробничих і наукових планів та розкладу занять.

Пунктом 2 Розділу ІІ Положення №659 визначено, що керівник закладу освіти, одержавши повідомлення про нещасний випадок, зобов`язаний негайно протягом доби утворити наказом комісію із розслідування нещасного випадку у складі не менше ніж три особи та організувати розслідування нещасного випадку.

Згідно з пунктом 3 Розділу ІІ Положення №659 до складу комісії із розслідування нещасних випадків входять:

заступник керівника закладу освіти, який є відповідальним за організацію роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності закладу освіти (голова комісії) і пройшов навчання та перевірку знань з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності відповідно до Положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності в закладах, установах, організаціях, підприємствах, що належать до сфери управління Міністерства освіти і науки України, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 18 квітня 2006 року № 304, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 липня 2006 року за № 806/12680 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 22 листопада 2017 року № 1514);

керівник служби охорони праці закладу освіти або особа, на яку наказом закладу освіти покладено ці обов`язки;

представник первинної профспілкової організації закладу освіти, а в разі відсутності в закладі освіти профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності;

представник органу батьківського самоврядування (за згодою).

Згідно з пунктами 6, 7 Розділу ІІ Положення №659 комісія із розслідування нещасного випадку зобов`язана протягом п`яти робочих днів із дати її утворення провести розслідування нещасного випадку. У разі потреби проведення експертиз, лабораторних досліджень, випробувань, надання інших документів для встановлення обставин та причин нещасного випадку строк розслідування може бути продовжено, але не більше ніж на один місяць. Рішення про таке продовження приймає комісія із розслідування нещасного випадку. Керівник закладу освіти, який призначив розслідування, видає наказ про продовження строку розслідування.

Під час розслідування нещасного випадку комісія із розслідування нещасного випадку повинна: з`ясувати обставини та причини нещасного випадку; отримати пояснення від потерпілого (за можливості); виявити й опитати свідків та осіб, які допустили порушення нормативно-правових актів з охорони праці та безпеки життєдіяльності; визначити, чи пов`язаний нещасний випадок з освітнім процесом; розробити заходи щодо попередження подібних нещасних випадків; скласти акт розслідування нещасного випадку, скласти акт про нещасний випадок, що стався із здобувачем освіти (вихованцем, учнем, студентом, курсантом, слухачем, стажистом, клінічним ординатором, аспірантом, докторантом закладу освіти), якщо нещасний випадок пов`язаний з освітнім процесом, у п`яти примірниках, які затверджує керівник закладу освіти. До акта додають пояснення свідків, потерпілого та інші документи щодо обставин нещасного випадку, наявності шкідливих і небезпечних чинників та довідку.

Відповідно до пункту 8 Розділу ІІ Положення №659 до матеріалів розслідування нещасного випадку належать: копія наказу (розпорядження) закладу освіти про утворення комісії з розслідування нещасного випадку; акт розслідування нещасного випадку; акт Н-Н (у разі складання) з додатками; протоколи засідання комісії із розслідування нещасного випадку; копія наказу (розпорядження) закладу освіти про вжиття запропонованих комісією із розслідування нещасного випадку заходів щодо запобігання виникненню подібних нещасних випадків.

Акт розслідування нещасного випадку та акт Н-Н підписують голова та всі члени комісії із розслідування нещасного випадку. У разі незгоди зі змістом акта Н-Н член комісії із розслідування нещасного випадку письмово викладає свою думку, що додається до акта і є його невід`ємною частиною, про що робиться запис в акті Н-Н.

Відповідно до пунктів 10, 11 Розділу ІІ Положення №659 керівник закладу освіти забезпечує правильне і своєчасне розслідування та облік нещасних випадків, складання акта розслідування нещасного випадку та акта Н-Н, розроблення і виконання заходів щодо усунення причин нещасного випадку.

Керівник закладу освіти протягом одного робочого дня після одержання актів і матеріалів, підготовлених комісією із розслідування нещасного випадку за підсумками її роботи, повинен розглянути і затвердити акт розслідування нещасного випадку та акт Н-Н (у разі складання). Примірники затвердженого акта Н-Н протягом трьох робочих днів керівник закладу освіти надає або надсилає поштою з повідомленням: потерпілому, батькам, іншим законним представникам потерпілого; керівнику структурного підрозділу закладу освіти, де стався нещасний випадок; начальнику служби охорони праці закладу освіти або особі, на яку покладено ці обов`язки (відповідальному); засновнику (засновникам) приватного закладу освіти, органу управління освітою, іншим державним органам, до сфери управління яких належить заклад освіти; первинній профспілковій організації відповідної профспілки або уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці (у разі, якщо немає профспілки в закладі освіти).

Наявним в матеріалах справи актом № 1 про нещасний випадок, що стався з учнем Чернівецького ліцею № 7 від 03 травня 2023 року підтверджується та обставина, що у вказаному навчальному закладі 02 травня 2023 року о 13 годині 45 годині стався нещасний випадок, внаслідок якого був травмований учень ліцею ОСОБА_3 . Вказаний нещасний випадок стався через те, що учень ОСОБА_4 зробив підкат учневі ОСОБА_5 .

З метою розслідування вказаного нещасного випадку позивачка видала наказ №110 від 02 травня 2023 року №110 «Про розслідування нещасного випадку».

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та доводами відповідача Управління освіти Чернівецької міської ради про те, що вказаний наказ не відповідає вказаним вище вимогам Положення №659, а саме: до складу комісії з розслідування нещасного випадку включено заступника директора з навчально-виховної роботи, яка не пройшла навчання та перевірку знань з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності, відповідно до вимог пункту 3 Розділу ІІІ Положення № 304.

Відповідно до пунктів 3,18 Розділу ІІІ Положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності в закладах, установах, організаціях, підприємствах, що належать до сфери управління Міністерства освіти і науки України, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 18 квітня 2006 року № 304, керівники установ та закладів освіти, керівники та спеціалісти служб охорони праці або особи, які є відповідальними за організацію роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності, інші працівники установ та закладів освіти, які є членами відповідної постійно діючої комісії з перевірки знань в установах та закладах освіти, один раз на три роки проходять навчання і перевірку знань з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності.

Особам, які під час перевірки знань з охорони праці, безпеки життєдіяльності виявили задовільні результати, видається посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності (додаток 2).

Як вбачається із апеляційної скарги ОСОБА_1 , остання посилалася на те, що підтвердженням того, що заступник керівника закладу освіти з навчально-виховної роботи, яка була включена до комісії із розслідування нещасного випадку, пройшла навчання та перевірку знань з питань хорони праці в ТОВ «Чернівецький експертно-технічний центр Держпраці» та отримала посвідчення згідно з протоколом засідання комісії з перевірки знань № 6 від 12 квітня 2023 року, є довідка позапланової перевірки фінансово- господарської діяльності Чернівецького ліцею № 7 Чернівецької міської ради № 01/13-14/47 від 27 червня 2023 року, в якій зазначені такі обставини.

Отже, і самою позивачкою підтверджується факт отримання керівником закладу освіти з навчально-виховної роботи ОСОБА_6 посвідчення від 27 червня 2023 року.

Однак, вказане посвідчення, як доказ підтвердження проходження ОСОБА_6 у 2023 році навчання і перевірки знань з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності, в матеріалах даної справи відсутнє.

За таких обставин, недоведеним є факт проходження ОСОБА_6 такого навчання.

Також колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що наказом №110 від 02 травня 2023 року №110 «Про розслідування нещасного випадку» позивачка всупереч вимогам пункту 6 Розділу ІІ Положення №659 обмежила комісію у строках проведення розслідування нещасного випадку і складання відповідних актів, а саме замість п`яти робочих днів встановила три.

Відповідно до пункту 6 Розділу ІІ Положення №659 комісія із розслідування нещасного випадку зобов`язана протягом п`яти робочих днів із дати її утворення провести розслідування нещасного випадку. У разі потреби проведення експертиз, лабораторних досліджень, випробувань, надання інших документів для встановлення обставин та причин нещасного випадку строк розслідування може бути продовжено, але не більше ніж на один місяць. Рішення про таке продовження приймає комісія із розслідування нещасного випадку. Керівник закладу освіти, який призначив розслідування, видає наказ про продовження строку розслідування.

Отже, нормами вказаного вище положення чітко передбачено строк проведення розслідування нещасного випадку- протягом п`яти днів та передбачено право керівника закладу освіти, який призначив розслідування, лище щодо продовження строку такого розслідування, а не встановлення в наказі про розслідування нещасного випадку власного строку такого розслідування.

Крім того, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що позивачкою у наказі про розслідування нещасного випадку було зобов`язано провести розслідування відповідно до Постанови про порядок розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, в той час коли ці правовідносини регулюються Положенням №659.

При цьому помилковим є висновок суду першої інстанції про те, що комісією не було оформлено Акт розслідування нещасного випадку, передбаченого абзацом 7 пункту 7 Розділу ІІ Положення №659.

В матеріалах справи наявний акт розслідування нещасного випадку за № 1 від 03 травня 2023 року.

Проте це не впливає на правильність висновку суду першої інстанції про те, що при оформленні акту про нещасний випадок, що стався з учнем Чернівецького лійею № 7, за № 1 від 03 травня 2023 року, складеного за формою Н-Н, передбаченого абзацом 8 пункту 7 Розділу ІІ Положення №659, комісія допустила наступні порушення, а саме:

- заповнила пункт 10 проведення інструктажу з ОП з вихованцем/учнем, якщо нещасний випадок трапився під час трудового та професійного навчання, виробничої практики, в той час коли розслідування проводилося про настання нещасного випадку під час освітнього процесу на перерві;

- невірно кваліфіковано вид нещасного випадку та подія, що призвела до нещасного випадку (пункт 13 акту) - необережність поведінки замість нанесення тілесних ушкоджень, у тому числі нанесених іншою особою, що встановлено в пункті 12 акту. Обставини, за яких стався нещасний випадок: під час перерви діти бігали, грались. Учень ОСОБА_4 зробив підкат учневі ОСОБА_5 ;

- в пункті 14 причини нещасного випадку - не зазначено протиправні дії інших осіб;

- в пункті 17 не розписані конкретні заходи щодо усунення наслідків нещасного випадку;

- в пункті 18 висновок комісії про наслідки нещасного випадку - вказаний діагноз лікувального закладу, а не висновок комісії.

Обгрунтувань на спростування встановлених вище судом порушень акту про нещасний випадок апеляційна скарга ОСОБА_1 не містить.

Відповідно до пунктів 10,11 Розділу ІІ Положення №659 керівник закладу освіти забезпечує правильне і своєчасне розслідування та облік нещасних випадків, складання акта розслідування нещасного випадку та акта Н-Н, розроблення і виконання заходів щодо усунення причин нещасного випадку.

Керівник закладу освіти протягом одного робочого дня після одержання актів і матеріалів, підготовлених комісією із розслідування нещасного випадку за підсумками її роботи, повинен розглянути і затвердити акт розслідування нещасного випадку та акт Н-Н (у разі складання).

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що позивачка всупереч пункту 10 Розділу ІІ Положення №659 не забезпечила своєчасне і правильне складання акту про нещасний випадок.

За умови, якщо ОСОБА_1 мала зауваження до правильності складання акту про нещасний випадок, вона не мала затверджувати такий акт, проте цього не зробила.

За таких обставин, позивачка не виконала покладені на неї обов`язки, не забезпечила належне та об`єктивне розслідування нещасного випадку у ліцеї №7, що підтверджує факт вчинення нею у даному випадку дисциплінарного проступку, а також її вину у його вчиненні, що є підставою вважати, що оскаржуваний наказ Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » у зв`язку із порушенням вимог Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися зі здобувачами освіти під час освітнього процесу» від 16 травня 2019 року є правомірним та скасуванню у вказаній частині не підлягає.

При цьому колегія суддів також погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що твердження позивачки, що у оскаржуваному наказі не конкретизовано факту порушення розслідування нещасного випадку та чим це підтверджується, є безпідставними, враховуючи наступне.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 1640/3394/18 Верховний Суд указував, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, Суд зауважив, що деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

У цій постанові Верховний Суд визначив, що суттєве (фундаментальне) порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Тож, у підсумку, Верховний Суд у справі № 1640/3394/18, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, запровадив критерій виміру суттєвості порушень правової процедури ухвалення рішення та дійшов висновку, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення. На думку суду, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

За таких обставин, враховуючи те, що письмовими доказами, які містяться в матеріалах справи, підтверджується як сам факт наявності дисциплінарного проступку у даному випадку, так і вина позивачки у його вчиненні, підстав вважати, що вказані позивачкою дефекти оскаржуваного наказу про оголошення догани у цій частині впливають на дійсність такого наказу, у апеляційного суду немає.

Такий висновок суду апеляційної інстанції узгоджується із висновком, викладеним Верховним Судом в постанові від 21 квітня 2021 року у справі № 200/11520/18-а.

Щодо позову про визнання незаконним та скасування наказу Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » у зв`язку із неналежною організацією позивачки безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу

Колегія суддів погоджується із доводами позивачки у позовній заяві та апеляційній скарзі про наявність підстав для скасування наказу відповідача у вказаній частині, враховуючи наступне.

У постанові Верховного Суду від 28 лютого 2024 року у справі № 299/2637/21 викладено правовий висновок, в якому вказано, що у наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець має зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників.

У наказі Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » не було зазначено та конкретизовано, які саме норми закону були порушені позивачкою за умови встановлення відповідачем факту неналежної організації нею безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу, за які до працівника було застосовано дисциплінарне стягнення.

Отже, встановивши, що наказ відповідача про оголошення догани у зазначеній вище частині не містить нормативного посилання, на підставі якого ОСОБА_1 притягується до дисциплінарної відповідальності, конкретних відомостей, в чому полягало порушення трудової дисципліни, в якій формі вини воно проявилось, про причини, що спонукали працівника вчинити дисциплінарний проступок, обставини, за яких його вчинено, причинно-наслідкового зв`язку між вчиненим працівником проступком та настанням нещасного випадку, який мав місце 02 травня 2023 року та внаслідок якого постраждала дитина ОСОБА_3 , суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення позову в частині визнання незаконним та скасування наказу Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » у зв`язку із неналежною організацією безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу, оскільки притягнення позивачки у даному випадку до дисциплінарної відповідальності відбулося з порушенням норм трудового законодавства України.

Відповідач не надав суду доказів, які б вказували на те, що позивачка вчинила неправомірні дії пов`язані із неналежною організацією безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу, її вину, наявність причинного зв`язку між діями ОСОБА_1 і порушенням або неналежним виконанням покладених на неї трудових обов`язків.

Колегія суддів у вказаному випадку вважає, що наведені вище дефекти оскаржуваного наказу про оголошення догани суттєво впливають на його дійсність, у зв`язку з чим він є неправомірним.

Такий висновок апеляційного суду узгоджується з правовою позицією, яку Верховний Суд виклав в постановах від 27 жовтня 2021 року у справі № № 536/1037/19 та від 21 квітня 2021 року у справі № 200/11520/18-а.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Враховуючи наведене вище, суд першої інстанції ухвалив рішення в частині відмови у позові ОСОБА_1 до Управління освіти Чернівецької міської ради про визнання незаконним та скасування наказу Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » у зв`язку із неналежною організацією безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому його в цій частині слід скасувати та позов в цій частині задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати наказ Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » у зв`язку із неналежною організацією безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу.

В решті рішення слід залишити без змін.

Щодо судових витрат

Згідно частин 1, 13 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З мотивувальної частини постанови вбачається, що суд прийшов до висновку про часткове задоволення позову.

З квитанції від 08 вересня 2023 року вбачається, що ОСОБА_1 за подання до суду позовної заяви сплатила судовий збір в сумі 1073 гривні 60 копійок.

З квитанції від 19 січня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 за подання до суду апеляційної скарги сплатила судовий збір в сумі 1610 гривень 40 копійок.

Враховуючи часткове задоволенні позову, з Управління освіти Чернівецької міської ради на користь ОСОБА_1 слід стягнути 1342 гривні в рахунок відшкодування судових витрат, понесених на оплату судового збору ((1073,60+1610,40):2).

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 376, 381, 382 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 8 грудня 2023 року в частині відмови у позові ОСОБА_1 до Управління освіти Чернівецької міської ради про визнання незаконним та скасування наказу Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » у зв`язку із неналежною організацією безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу скасувати та позов в цій частині задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати наказ Управління освіти Чернівецької міської ради від 07 червня 2023 року № 147 «Про оголошення догани директору Чернівецького ліцею № 7 ОСОБА_1 » у зв`язку із неналежною організацією безпечного освітнього середовища через недостатню роботу по профілактиці травматизму під час освітнього процесу.

В решті рішення залишити без змін.

Розподіл судових витрат змінити.

Стягнути з Управління освіти Чернівецької міської ради на користь ОСОБА_1 1342 (одну тисячу триста сорок дві) гривні в рахунок відшкодування судових витрат, понесених на оплату судового збору.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття.

На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повна постанова складена 27 березня 2024 року.

Головуючий Олександр ОДИНАК

Судді: Ірина ПЕРЕПЕЛЮК

Наталія ПОЛОВІНКІНА