ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 544/2112/23 Номер провадження 22-ц/814/1643/24Головуючий у 1-й інстанції Сайко О.О. Доповідач ап. інст. Абрамов П. С.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Абрамова П.С.,

Суддів: Одринської Т.В., Панченка О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Сальної Н.О.,

представника Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України адвоката Гайдар А.В.,

прокурора Полтавської обласної прокуратури Іценко М.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження з повідомленням учасників справи апеляційну скаргу заступника керівника Полтавської обласної прокуратури І. Титарчука на ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 04 січня 2024 року, що постановлена за результатом розгляду клопотання представника відповідача Приватного підприємства «Удача», адвоката Ступніка С.В. про призначення судової земельно-технічної експертизи

у справі за позовом заступника керівника Полтавської обласної прокуратури Іллі Титарчука в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Полтавської обласної державної адміністрації (Полтавської обласної військової адміністрації), Національного природного парку «Пирятинський» до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_1 , Приватного підприємства «Удача», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - державний реєстратор Почаївської сільської ради Гребінківського району Полтавської області А. Правдіна-Велігоцька, приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Запорожець О., про повернення земельної ділянки

УСТАНОВИВ:

коротко змісту позовних вимог і рішення суду першої інстанції;

Ухвалою Пирятинського районного суду Полтавської області від 04.01.2024 клопотання представника відповідача Приватного підприємства «Удача» адвоката Ступніка С.В. про призначення судової земельно-технічної експертизи у справі задоволено.

Призначено у справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено фахівцям Полтавського відділення Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса".

На вирішення експерта поставлено наступне питання:

-Чи мало місце накладення меж земельної ділянки з кадастровим номером :00:026:0014, яка належить ОСОБА_1 , на землі природно-заповідного фонду, передані до складу Національного природного парку «Пирятинський», станом на 24.12.2019 року, відповідно до правовстановлюючих документів на ці земельні ділянки та вимог нормативно-правових актів?

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за статтею 384 Кримінального кодексу України, за завідомо неправдивий висновок та за статтею 385 цього Кодексу за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Для дослідження експертам вирішено направити матеріали цивільної справи № 544/2112/23, пров. № 2/544/52/2024.

Витрати на проведення експертизи покладено на відповідача - Приватне підприємство "Удача", юридична адреса: вул. Центральна, 106-А, с. Харківці, Пирятинського ОТГ Лубенського району, Полтавської області.

Провадження по справі зупинено до отримання висновку експерта.

коротко змісту вимог апеляційної скарги; узагальнених доводів особи, яка подала апеляційну скаргу;

В апеляційній скарзі заступник керівника Полтавської обласної прокуратури прохав ухвалу суду скасувати, в задоволенні клопотання про призначення експертизи відмовити, а справу повернути для продовження розгляду.

Зазначив на порушення місцевим судом норм матеріального та процесуального права, та те, що у даній справі до позову прокурором було долучено висновок експертизи, проведеної експертами Київського науково дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 30.11.2022 № 8381/22-41/21105/22-41/30941:30585/22-41, яка була проведена в межах кримінального розслідування у кримінальному провадженні № 0001567 від 29.07.2021, у відповідності до якої спірна земельна ділянка з кадастровим номером :00:026:0014 повністю розташована в межах НПП «Пирятинський».

В клопотанні відповідача та ухвалі суду не наведено конкретних доводів сумнівності наданих прокурором доказів.

В інших аналогічних справах, які розглядались Пирятинським районним судом Полтавської області, в яких було призначено аналогічну експертизу, експертом було повідомлено про неможливість надання висновку.

Внаслідок призначення даної експертизи порушуються строки розгляду справи.

узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи;

У відзиві на апеляційну скаргу представник Кабінету Міністрів України прохав апеляційну скаргу задовольнити, а ухвалу місцевого суду - скасувати. Вказував на обґрунтованість доводів апеляційної скарги.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області прохав ухвалу місцевого суду залишити без змін.

встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини, а також обставини, встановлені судом апеляційної інстанції, і визначені відповідно до них правовідносини; доводи, з якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції; мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу;

Задовольняючи клопотання представника відповідача Приватного підприємства «Удача», адвоката Ступніка С.В., про призначення судової земельно-технічної експертизи у даній справі, місцевий суд виходив з того, що згідно з пунктом 6.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, основними завданнями земельно-технічної експертизи є, зокрема, визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлюваних документів. Питання, з якого призначається експертиза стосується предмету розгляду справи та його вирішення сприятиме об`єктивному розгляду справи. Наявність висновку експертизи у кримінальному провадженні не обмежує сторону у цивільному процесі в наданні доказів у справі відповідно до норм ЦПК України. При призначенні експертизи, суд бере за основу питання, яке поставлене представником відповідача, інші учасники інших питань на розгляд експерта не запропонували. Заявник прохав доручити проведення експертизи Полтавського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України. Заперечень щодо визначеної заявником експертної установи до суду не надходило. Враховуючи те, що для проведення вказаної експертизи потрібний значний проміжок часу, місцевий суд дійшов висновку на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали місцевого суду, апеляційний суд дійшов таких висновків.

У відповідності із вимогами ст. ст. 12, 81, 89 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх. Принцип змагальності тісно пов`язаний з принципом рівності; рівноправність сторін один із необхідних елементів принципу змагальності, «без якого змагальність як принцип не існує». Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.

Одним із доказів у справі є висновок судової експертизи, яка призначається саме судом.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачі у справі заперечують доводи позивача про те, що спірна земельна ділянка відноситься до земель природно-заповідного фонду.

Одним із доказів, які можуть спростувати доводи прокурора та надані ним докази і є висновок судової експертизи.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Земельно-технічна експертиза відноситься до інженерно-технічних видів експертиз. Це дослідження проводиться судовими експертами із застосуванням геодезичного обладнання. Земельно-технічна експертиза може здійснюватися як за ухвалою суду, так і за заявою фізичних або юридичних осіб.

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою, якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до частини 1 статті 103ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з пунктом 6.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, основними завданнями земельно-технічної експертизи є, зокрема, визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлюваних документів.

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що в матеріалах справи достатньо доказів для висновку про належність спірної земельної ділянки до природньо заповідного фонду суперечать принципам змагальності та рівності сторін у цивільному процесі.

Зі змісту ЦПК України слідує, що оцінку доказам у справі, у тому числі щодо їх достатності, суд проводить в нарадчій кімнаті при ухваленні кінцевого рішення у справі.

Тому є безпідставними доводи апеляційної скарги прокурора про те, що суд першої інстанції повинен був відмовити у задоволенні клопотання представника відповідач ПП «Удача» про призначення судової земельно-технічної експертизи з огляду на достатність доказів у справі, зокрема, наданого прокурором до позову експертного висновку в межах кримінального провадження.

Також, є безпідставними і доводи апеляційної скарги про те, що призначення експертизи у справі призводить до затягування судового процесу.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В матеріалах справи відсутні докази, що поведінка сторін у справі спрямована на затягування розгляду справи.

Реалізація стороною відповідача свого права на заявлення клопотання про призначення у справі судової експертизи не є такими діями.

Зазначені висновки не суперечать правовим позиціям Верховного Суду висловленим у справах № 925/1641/17, № 916/2430/16.

Подання прокурором на підтвердження своїх вимог висновку експертизи, проведеної в межах кримінального провадження, не позбавляє іншу сторону справі права на збирання доказів на підтвердження своїх заперечень проти позову прокурора, у тому числі шляхом ініціювання проведення експертизи для отримання експертного висновку, що стосується предмета спору.

Неможливість проведення експертизи в інших справах у подібних правовідносинах за повідомленням експерта не є підставою для відмови судом у призначенні експертизи у даній справі.

Зупинення провадження у справі судом першої інстанції на час проведення експертизи, що є правом суду у даному випадку, є обґрунтованим та відповідає вимогам процесуального права, оскільки для проведення даного виду експертизи потрібний значний проміжок часу.

висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції;

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи те, що ухвала місцевого суду постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, підстави для її зміни чи скасування - відсутні.

Розподіл витрат, понесених у зв`язку із апеляційним переглядом справи, апеляційним судом не здійснюється, оскільки предметом апеляційного перегляду не є рішення суду, яким закінчено розгляд справи.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу заступника керівника Полтавської обласної прокуратури І. Титарчука - залишити без задоволення.

Ухвалу Пирятинського районного суду Полтавської області від 04 січня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції, яким є Верховний Суд.

У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк на касаційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 12 березня 2024 року.

Головуючий суддя П.С. Абрамов

Судді Т.В. Одринська

О.О. Панченко