У Х В А Л А

про продовження процесуального строку

14 жовтня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Наталія Миколаївна, про встановлення факту про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та визнання майна спільною сумісною власністю,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Штундер Я.Г. звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Халявка Н.М., в якому просить:

- встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 з ОСОБА_3 з лютого 2013 року по день смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу;

- визнати право спільної часткової власності ОСОБА_1 на частку грошових коштів ОСОБА_3 , які знаходяться у АТ «Універсал Банк», які були нажиті в період спільного проживання.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 вересня 2024 року для розгляду визначено суддю Аксьонову Н.М.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13 вересня 2024 року вказану позовну заяву було залишено без руху, а позивачу надано строк для усунення недоліків.

09 жовтня 2024 року від представника позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Однак, позивачем усунуто не всі недоліки позовної заяви, що зазначені в ухвалі.

Так, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюють ся.

Згідно з п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У порушення вищезазначених вимог, позовна заява не містить зазначення ціни позову.

Пунктом 4 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, у позовній заяві позивач серед іншого просить визнати право спільної часткової власності ОСОБА_1 на частку грошових коштів ОСОБА_3 , які знаходяться у АТ «Універсал Банк», які були нажиті в період спільного проживання. Однак, позовна вимога не чітко сформульована, а саме не зазначено суму грошових коштів, на які вона просить визнати право власності.

У заяві про усунення недоліків представник позивача зазначив, що до отримання інформації зі спадкової справи неможливо визначити ціну позову в частині визнання права спільної часткової власності ОСОБА_1 на частку грошових коштів ОСОБА_3 , які знаходяться у АТ «Універсал Банк», оскільки вказана інформація є нотаріальною таємницею.

Однак, при цьому позивач не подав клопотання про витребування таких доказів у нотаріуса.

Тому суд роз`яснює, що відповідно до ч.3, ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Відповідно до ч.2, ч.4, ч.8 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч.1 ч.2 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Що стосується судового збору, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху було заначено, що позивачу необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру - 1211,20 грн, а за вимогу майнового характеру - у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У заяві про усунення недоліків представник позивача зазначив, що до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 2422,40 грн, при цьому1211,20 грн - за вимогу немайнового характеру та 1211,20 грн за вимогу майнового характеру. Оскільки до отримання інформації зі спадкової справи неможливо визначити точну ціну позову, за позовну вимогу майнового характеру було сплачено судовий збір у мінімальному розмірі, визначеному законодавством.

Відповідно до ч.2, ч.3 ст.177 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст.185 ЦПК України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, суд попередньо визначає розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн з наступним стягненням недоплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, суд враховує, що позивачем вже сплачений судовий збір у вказаному розмірі.

Приписами ст.120 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

У відповідності до ч.6 ст.127 ЦПК України про поновлення або продовження процесуального строку, суд постановляє ухвалу.

Керуючись п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Враховуючи викладене, необхідно продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з моменту вручення копії цієї ухвали.

На переконання суду такий строк буде достатнім для здійснення всіх необхідних дій, з метою усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі суду.

Керуючись статтями 12, 120, 121, 127, 179, 260, 261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Продовжити позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви строком на 10 (десять) днів з моменту отримання ним копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова