Справа № 369/5933/24
Провадження № 2/369/5075/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2024 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Фінагеєвої І.О.,

при секретарі Херенковій К.К.,

за участі:

представника позивача Ковальчука М.О.,

представника відповідача Добрової С.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Добрової Світлани Костянтинівни про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 369/5933/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Доброва Світлана Костянтинівна звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про скасування забезпечення позову у цивільній справі № 369/5933/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

Заява обґрунтована тим, що в провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться справа № 369/5933/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя. 18.04.2024 року своєю ухвалою суддя Києво- Святошинського районного суду Київської області Фінагеєва І.О. задовольнила заяву представника позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі №369/5933/24 про поділ майна подружжя та наклала арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 .

Всі доводи представника позивачки про ризик відчуження майна відповідачем, на думку представника відповідача є нічим не обґрунтовані, не підтверджені припущення, задоволення яких ще на етапі розгляду судової справи вже порушило права ОСОБА_1 , оскільки Конституційний Суд України зазначає, що Конституція України гарантує свободу пересування, вільний вибір місця проживання (частина перша статті 33), що є невіддільною складовою більш широкого контексту свободи особи, а саме загальної свободи особи та її діяльності в усіх сферах життя. Також з огляду на викладене, представник відповідача вважає, що представник позивачки вводить суд в оману, заявляючи, що вона позбавлена можливості використання нерухомого майна за його функціональним призначенням і застосування заходів забезпечення позову насправді мають на меті не захист прав, а зловживання процесуальними правами позивачки з метою створення незручностей відповідачу.

На підставі наведеного, представник відповідача просив скасувати заходи забезпечення позову у цивільній справі №369/5933/24 про поділ майна подружжя у вигляді накладення арешту на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 .

Представник позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову, просила суд відмовити.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні заяву про скасування заходів забезпечення позову підтримала та просила суд її задовольнити.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява про скасування заходів забезпечення позову не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 квітня 2024 року заяву представника позивача ОСОБА_2 адвоката Ковальчука Максима Олександровича про забезпечення позову у цивільній справі № 369/5933/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, задоволено. Накласти арешт на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 89,2 кв.м., яка належить на праві власності ОСОБА_1 .

Згідно положень ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Тобто, скасування заходів забезпечення позову судом, який їх застосував, можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування. Отже, скасування заходів забезпечення позову діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

На момент вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову розгляд справи не завершено, триває стадія підготовчого провадження, що вказує на передчасність вимог про скасування заходів забезпечення позову.

Зі змісту п.п. 23, 24 постанови Пленуму ВСУ від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вбачається, що вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясовувати джерело і час його придбання. Спільною сумісною власністю подружжя, що підлягає поділу можуть бути будь-які види майна, незалежно від того, на ім`я кого з подружжя вони були придбані чи внесені грошовими коштами, якщо інше не встановлено шлюбним договором чи законом. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб. При поділі майна враховуються також борги подружжя та правовідносини за зобов`язаннями, що виникли в інтересах сім`ї.

Підстава скасування арешту, яку представник відповідача визначив у своїй заяві є те, що в даному випадку застосування заходів забезпечення позову насправді мають на меті не захист прав, а зловживання процесуальними правами позивачкою з метою створення незручностей відповідачу. Однак, представник відповідача не зазначає, які саме незручності були вчинені стороні відповідача та яким чином накладення арешту на нерухоме майно порушує його права.

Окрім того, представник відповідача зазначив, що ОСОБА_1 не має на меті продажу спірного нерухомого майна, та не чинить перешкод в користуванні майном ОСОБА_2 .

Суд зазначає, що власник майна має всі законні підстави користуватися спірним майном за його функціональним призначенням.

Враховуючи, що цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, не розглянута, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, суд вважає, що підстав для скасування заходів забезпечення позову на цій стадії немає, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

Згідно ч. 6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись статями 43,150,158,259 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Добрової Світлани Костянтинівни про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 369/5933/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали складено 15 січня 2025 року.

Суддя: Інна ФІНАГЕЄВА