УХВАЛА

09 січня 2024 року

м. Київ

справа № 309/4552/14-ц

провадження № 61-7933св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В.,

Червинської М. Є.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом Селянського (фермерського) господарства «ТОК» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хуст - Земля Карпат», Управління Держгеокадастру в Закарпатській області, Хустської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: ОСОБА_7 (правонаступниками якого є ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ), ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (правонаступником якої є ОСОБА_11 ), ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 (правонаступниками якого є ОСОБА_15 та ОСОБА_16 ), про визнання недійсним розпоряджень, державних актів та усунення перешкод

у користуванні земельними ділянками за касаційною скаргою представника ОСОБА_13 та ОСОБА_15 - ОСОБА_17 , на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 09 жовтня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від

12 квітня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті,

є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п?яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом Селянського (фермерського) господарства «ТОК» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хуст - Земля Карпат», Управління Держгеокадастру в Закарпатській області, Хустської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору: ОСОБА_7 (правонаступниками якого є ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ), ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (правонаступником якої є ОСОБА_11 ), ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 (правонаступниками якого є ОСОБА_15 та ОСОБА_16 ), про визнання недійсним розпоряджень, державних актів та усунення перешкод

у користуванні земельними ділянками за касаційною скаргою представника ОСОБА_13 та ОСОБА_15 - ОСОБА_17 , на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 09 жовтня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від

12 квітня 2023 року призначити до судового розгляду колегією у складі п?яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

Є. В. Коротенко

М. Є. Червинська