печерський районний суд міста києва
Справа № 753/9984/23-ц
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" лютого 2024 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Литвинової І. В.,

при секретарі судових засідань - Орел А. О.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , представника позивача відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання прийняття до спільного розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання удаваною угодою про спільну реалізацію проекту (співробітництво) від 23 вересня 2021 року, солідарно стягнення понесені витрати разом з позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 до ОСОБА_8 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

24 серпня 2023 року до Печерського районного суду м. Києва, на виконання ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 27 червня 2023 року, надійшла вказана позовна заява, для розгляду якої визначено суддю у відповідності до пункту 15 Розділу XIII Перехідні положення та ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), та передано 18 вересня 2023 року, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

19 вересня 2023 року ухвалою судді у справі відкрито провадження для розгляду справи у загальному провадженні /а. с. 31-32/.

18 жовтня 2023 року на електронну поштову скриньку суду надійшла заява позивача ОСОБА_5 про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує у повному обсязі і просить задовольнити /а. с. 41-43/.

Також 18 жовтня 2023 року позивач ОСОБА_6 подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує у повному обсязі і просить задовольнити /а. с. 50/.

26 жовтня 2023 року від позивачів до суду засобами поштового зв`язку надійшла заява про зменшення позовних вимог, датована 18 жовтня 2023 року, і відтак просили стягнути солідарно з ОСОБА_8 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 грошові кошти у розмірі 104 536, 99 доларів США, судові витрати у розмірі 13 420, 00 грн /а. с. 53-60/.

Ухвалою суду від 08 листопада 2023 року, постановленою на місці без виходу до нарадчої кімнати, внесеною до протоколу судового засідання, після заслуховування думки присутніх представників сторін, прийнято заяву про зменшення позовних вимог, датовану 18 жовтня 2023 року /а. с. 99/.

08 листопада 2023 року також подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти у готівковому та безготівковому вигляді, рухоме майно, нерухоме майно, корпоративні права, цінні папери, дорогоцінні метали, що належать ОСОБА_8 , і які знаходяться у нього або в інших осіб (у тому числі, але не обмежуючись, на банківських рахунках, у банківських сейфах, на депозитних рахунках нотаріусів, у адвокатів, тощо), на грошові кошти у готівковому та безготівковому вигляді, рухоме майно, нерухоме майно (у тому числі квартиру АДРЕСА_1 ), корпоративні права, цінні папери, дорогоцінні метали, що належать ОСОБА_3 і які знаходяться у нього або в інших осіб (у тому числі, але не обмежуючись, банківських рахунках, банківських сейфах, депозитних рахунках нотаріусів, у адвокатів щодо) /а. с. 65-91/.

16 листопада 2023 року ухвалою суду залишено без задоволення заяву позивача про забезпечення позову /а. с. 103-106/.

28 листопада 2023 року відповідач за первісним позовом ОСОБА_3 подав до суду зустріну позовну заяву з вимогами до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання удаваною угоду про спільну реалізацію проекту (співробітництво) від 23 вересня 2021 року, солідарне стягнення з відповідачів суми понесених судових витрат.

Також 28 листопада 2023 року представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_9 подав до суду відзив на позов ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , а у судовому засіданні 19 грудня 2023 року - додаткові пояснення до свого відзиву.

14 лютого 2024 року позивачі подали спільну заяву про повернення зустрічного позиву відповідачеві ОСОБА_3 .

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_9 просив суд прийняти зустрічну позовну заяву для спільного розгляду із позовом ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Представник позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 заперечував проти прийняття зустрічної позовної заяви для спільного розгляду, просив повернути заявникові.

Позивачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у судове засідання, про час, дату і місце слухання якого повідомлені належним чином, не з`явилися, про причини неявки до суду не повідомлено, представників не направили.

Відповідач ОСОБА_8 у судове засідання, про час, дату і місце слухання якого повідомлений належним чином, не з`явився, про причини неявки до суду не повідомлено, представника не направив.

Суд, заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи у межах ініційованого питання, та оцінивши у сукупності, приходить до наступних висновків.

За приписами частини другої статті 193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 27 січня 2021 року у справі №908/1688/20, та у постанові від 13 березня 2019 року № 916/3245/17 зазначила про те, що зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним, при цьому взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Положення статті 193 ЦПК України встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Предметом спору у позові ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 до ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , враховуючи заяву про зменшення розміру позовних вимог від 18 жовтня 2023 року, є стягнення заборгованості у розмірі 104 536, 99 доларів США, нараховану за невиконання відповідачами взятих на себе грошових зобов`язань за угодою про реалізацію спільного проєкту (співробітництво) від 23 вересня 2021 року, і судові витрати у розмірі 13 420, 00 грн /а. с. 1-2, 53/.

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_3 просить визнати угоду, укладену сторонами у справі, про спільну реалізацію проекту (співробітництво) від 23 вересня 2021 року удаваною у частині щодо нього, оскільки фактично, як і зазначено у зустрічній позовній заяві, приховує відносини позики між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Крім того, на його переконання, ввели в оману ОСОБА_8 , який є разом із ОСОБА_3 однією стороною угоди та співвідповідачем за первісним позовом, разом з ОСОБА_7 , який є співпозивачем за первісним позовом стороною угоди.

Отже, предмети та підстави первісного та зустрічного позовів є різними. Відповідно, різними є й предмети доказування за ними. Зв`язок між вимогами зустрічного та первісного позовів є лише опосередкованим.

У пункті 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 та пункті 24 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 592/2083/15-ц зроблено висновок про те, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Зазначене право може бути реалізоване за умови дотримання загальних правил подання позову, а також правил пред`явлення зустрічного позову, встановлених процесуальним законом.

У пункті 44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 зроблено висновок про те, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

У постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21 грудня 2022 року у справі № 522/14499/21, від 07 червня 2023 року у справі № 459/1490/21, від 06 грудня 2023 року у справі № 638/6226/21, від 06 грудня 2023 року у справі № 752/11005/22 та від 19 січня 2024 року у справі № 456/5131/21 зроблено висновок про те, що прийняття зустрічного позову можливе за дотримання умов, передбачених частиною другою статті 193 ЦП К України, і залежить від того, наскільки суд вважає за доцільне розглядати цей позов у одному провадженні з первісним.

У пункті 47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 200/22329/14-ц зроблено висновок про те, що зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів).

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 вересня 2023 року у справі № 303/7841/22.

У пункті 5.15 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 916/3245/17 та пункті 5.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 у справі № 916/542/18 зроблено висновок про те, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У пункті 5.16 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 916/3245/17, пункті 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 та пункті 5.15 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 916/542/18 зроблено висновок про те, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21 грудня 2022 року у справі № 522/14499/21, від 07 червня 2023 року у справі № 459/1490/21, від 06 грудня 2023 року у справі № 638/6226/21, та від 17 січня 2024 року у справі № 369/12814/22 зроблено висновок про те, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

За своєю сутністю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом з метою захисту прав відповідача, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

При поданні зустрічного позову позивач за первісним позовом стає відповідачем за зустрічним позовом, а відповідач займає процесуальне становище позивача. При цьому, пред`являючи зустрічний позов, відповідач завжди має переслідувати одночасно дві цілі: захистити своє порушене чи оспорене правота захиститися проти вимог позивача.

Умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін, виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Отже, зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом з метою захисту прав відповідача, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача. Зустрічний позов має бути пред`явлений лише до первісного позивача (або одного зі співпозивачів). Умовою пред`явлення зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним; взаємопов`язаність позовів виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин.

Ураховуючи викладене, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному та правильному вирішенню спору, взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним та первісним позовами можуть зараховуватись; задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову.

Подання такого зустрічного позову має на меті не лише довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом, а й захистити права відповідача в обраний ним спосіб. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Отже, зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом з метою захисту прав відповідача, оскільки задоволення його вимог унеможливлює задоволення вимог позивача та тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У поданому відзиві і зустрічній позовній заяві сторона відповідача ОСОБА_3 визнає укладення угоди про спільну реалізацію проекту (співробітництва) від 23 вересня 2021 року та підтверджує її зміст. Позивачі також визнають укладення угоди про спільну реалізацію проекту (співробітництва) від 23 вересня 2021 року та підтверджують її зміст.

За удаваним правочином сторони умисно оформляють один правочин, але між ними насправді встановлюються інші правовідносини. На відміну від фіктивного правочину, за удаваним правочином права та обов`язки сторін виникають.

За наведених обставин, у даному випадку взаємопов`язаності позовів та доцільності їх спільного розгляду немає, а об`єднання вимог за первісним та основним позовами може тільки ускладнити та затягнути розгляд справи на більш тривалий час.

Тобто відсутні встановлені процесуальним законом підстави для спільного розгляду обох позовів, і за таких обставин прийняття зустрічного позову та об`єднання його в одне провадження з первісним є недоцільним.

Таким чином, об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, оскільки, позови містять різний зміст вимог, обставин, які підлягають доказуванню, а задоволення зустрічного позову не може повністю або частково виключити задоволення первісного позову, а також, їх спільний розгляд може ускладнити вирішення справи. При цьому, вимоги зустрічного позову відповідача можуть бути заявлені у самостійному позові з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування. Право відповідача на доступ до правосуддя не порушено.

Керуючись ст. ст. 1-20, 43, 49, 193, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті до спільного розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання удаваною угодою про спільну реалізацію проекту (співробітництво) від 23 вересня 2021 року, солідарно стягнення понесених витрат.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Повний текст судового рішення складено 23 лютого 2024 року.

Суддя І. В. Литвинова