Провадження № 2/643/198/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Задорожної А.М.,

при секретарі судового засідання Тугайбей В.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні суду м. Харкова заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Ковкіна Олександра Вікторовича щодо прийняття до розгляду уточненої позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

На розгляді Московського районного суду м. Харкова перебуває вищевказана справа, провадження у якій відкрито судом 23 червня 2023 року.

29 листопада 2023 року на адресу Московського районного суду м. Харкова позивач подала позовну заяву уточнену про поділ спільного майна подружжя та просила суд: в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на 2/3 частки трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , припинивши її право власності на частку автомобіля Toyota Corolla, 2011 р.в., державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму збитків (упущеної вигоди) в розмір 18 450, 00 доларів США за користування автомобілем Toyota Corolla, 2011 р.в., державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , за період з 31.08.2021 по 28.11.2023.

В підготовче засідання, призначене на 13 березня 2024 року учасники справи не з`явилися, до його початку представник позивача подав заяву про проведення підготовчого засідання без їх участі.

За таких обставин суд вважає за можливе проводити підготовче засідання та вирішувати питання щодо уточненої позовної заяви без участі учасників справи.

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України.

При вирішенні заяви представника позивача про уточнену позовну заяву суд виходить з наступного:

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст.49 ЦПК України, тож відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 в справі №916/1764/17.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі №922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі №910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вивчивши первісну та нову позовні заяви у даній справі, суд вважає, що сторона позивача змінила як підставу позову, так і предмет позову, оскільки доповнила новий позов додатковою вимогою, змінюючи підставу позову, у зв`язку з чим, уточнена позовна заява судом не приймається.

Керуючись ст.ст.49, 260, 279, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог разом із додатками, яка подана до суду позивачем ОСОБА_1 29 листопада 2023 року вх.№40930/23.

Відкласти підготовче засідання у справі на 10.00 годину 29 квітня 2024 року.

Ухвала в частині відмови у прийняття заяви про уточнення позовних вимог може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.М. Задорожна