ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

08 січня 2024 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 734/4275/23

Головуючий у першій інстанції Бузунко О. А.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/158/24

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД у складі:

головуючого-судді: Онищенко О.І.

суддів: Висоцької Н.В., Мамонової О.Є.

Позивач: ОСОБА_1

Відповідач: Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України»

Особа, яка подала апеляційну скаргу: ОСОБА_1

Розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Козелецького районного суду Чернігівської області від 30 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання недійсними кредитних договорів та зобов`язання вчинити певні дії (суддя Бузунко О.А.), постановлену у смт. Козелець о 11 годині 50 хвилин, повний текст ухвали складено 30.10.2023 року,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до АТ «Ощадбанк» про визнання недійсними кредитних договорів та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Козелецького районного суду Чернігівської області від 30 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду. Ухвалу суду мотивовано тим, що позивачка будучи належним чином повідомленою про час, дату та місце розгляду справи, повторно не з`явилась в підготовче засідання, не подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вказує на те, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що висновок суду першої інстанції про повторну неявку позивачки в судове засідання є помилковим, оскільки вранці 30 жовтня 2023 року нею, через канцелярію суду, подано заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справ.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною 1 ст. 368 ЦПК України встановлено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

За нормами ст. 268 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону не відповідає ухвала суду першої інстанції, виходячи з наступного.

По справі встановлено, що ухвалою Козелецького районного суду Чернігівської області від 21 вересня 2023 року відкрито провадження у справ за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання недійсними кредитних договорів та зобов`язання вчинити певні дії за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 10 годину 05 жовтня 2023 року (а.с.29-30).

05 жовтня 2023 року підготовче засідання було відкладено на 16 жовтня 2023 року на 11 годину 30 хвилин у зв`язку з першою неявкою представника відповідача в судове засідання.(а.с.49).

16 жовтня 2023 року підготовче засідання було відкладено на 30 жовтня 2023 року на 11 годину у зв`язку з неявкою позивача та її представника (а.с.112-113).

30 жовтня 2023 року ухвалою Козелецького районного суду Чернігівської області позов у даній справі залишено без розгляду у зв`язку повторною неявкою позивача (а.с.153, 155-157)

Матеріалі справи не містять судового рішення щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження це стадiя судового прoцесу, в якoму рoзглядається предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

За змістом частин першої-другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок неявки позивача у підготовче засідання.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17, від 19 травня 2021 року у справі 752/21845/19, зроблено правовий висновок стосовно застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та зазначено, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Апеляційний суд вважає передчасним висновок суду першої інстанції щодо залишення позову без розгляду оскільки у цій справі закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не відбулося, позивачка не з`явилась в підготовче засідання, а не в судове.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до переконання, що доводи апеляційної скарги про необхідність скасування ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду є обґрунтованими.

Крім того, колегія суддів апеляційного суду звертає увагу на те, що згідно журналу судового засідання від 16.10.2023 року проведення підготовчого судового засідання було відкладено на 30.10.2023 року на 11годину 30 хвилин. Згідно ж журналу судового засідання від 30.10.2023 року судове засідання розпочалось об 11 годині 26 хвилин та було завершене об 11 годині 29 хвилин, тобто судове засідання було розпочато та завершено, ще до того часу, на який було призначено, згідно до протокольною ухвалою від 16.10.2023 року.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У зв`язку з наведеним, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 258, 263, 374, п. 3,4 ч. 1 ст. 379, 382, 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Козелецького районного суду Чернігівської області від 30 жовтня 2023 року - скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий: Судді: