Справа № 589/2550/24
Провадження № 2/589/1297/24
УХВАЛА

про залишення позову без руху

07 червня 2024 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Лєвша С.Л. перевіривши додержання вимог статей 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у справі за позовом ОСОБА_1 до держави України в особі Державного казначейства про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

04 червня 2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовною заявою до держави України в особі Державного казначейства, в якій просить стягнути з відповідача грн.

Вивчивши позовну заяву, суд дійшов наступного висновку.

Так, позивачем порушені вимоги ст. 175 ЦПК України де зазначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити:

2) повне найменування (для юридичних осіб), місцезнаходження (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім цього, суд, звертає увагу позивача, що зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування у цій справі.

При вивченні позову, судом, встановлено, що позивачем не конкретизовано зміст позовних вимог, які порушує перед судом позивач. Крім цього, позовом взагалі не містить прохальну частину.

Прохальна частина має особливо важливе значення при розгляді справи з огляду на застосування принципу диспозитивності розгляду, оскільки є тією формою захисту, яку просить позивач у суду, тому вона має бути чітко та конкретизовано сформульовано відповідно до суті позову.

Крім того, Європейський Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.

Однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність, яка проявляється в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13 ЦПК України).

Отже, в цивільному судочинстві суд не може виходити за межі заявлених вимог та ухвалювати будь-які судові рішення на підставі припущень про те, які саме вимоги бажав заявити позивач.

Суд не вправі виносити свій висновок щодо позовних вимог в залежності від настання або ненастання певних обставин.

Отже, позивач має уточнити свої позовні вимоги та викласти прохальну частину у відповідності до наведених вище положень цивільного процесуального законодавства.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку із чим, враховуючи, що позовна заява подана без додержання наведених вище вимог її необхідно залишити без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до держави України в особі Державного казначейства про стягнення коштів залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 в строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних вище недоліків.

Роз`яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копії ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша