Справа № 953/9879/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" грудня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Муратової С.О.,

за участю секретаря - Драгана О.А.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - адвоката Закоморної К.О.,

представника відповідача - адвоката Хряпинської С.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Хряпинської Світлани Степанівни про зупинення розгляду справи по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , поданої її представником адвокатом Закоморною Катериною Олександрівною до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів, -

встановив:

До Київського районного суду м. Харкова 25.10.2024 надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить змінити спосіб стягнення аліментів, які стягуються на підставі рішення Київського районного суду м. Харкова від 12.09.2019 по справі №640/2215/19; стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , аліменти у розмірі 1/3 частки з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку до досягнення ОСОБА_3 повноліття - до ІНФОРМАЦІЯ_5 , а починаючи з 15.06.2028, стягувати аліменти на утримання ОСОБА_4 у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісяця і до досягненням нею повноліття; стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , витрати на правову допомогу у сумі 2000 грн.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.10.2024, розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Муратовій С.О. (а.с. 43).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 08.11.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, із призначенням в підготовче судове засідання (а.с. 46).

02.12.2024 до канцелярії суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Хряпинської С.С. про продовження процесуального строку, в якому просила визнати причину пропуску процесуального строку, встановленого ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 08.11.2024 - 15 днів на подання відзиву на позовну заяву, письмових та електронних доказів поважною; продовжити встановлений ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 08.11.2024 роцесуальний строк на 10 днів з дня отримання відповідачем копії ухвали з позовною заявою та додатками до неї - 28.11.2024 (а.с. 52-53). Вказана заява задоволена в підготовчому судовому засіданні 16.12.2024.

02.12.2024 до канцелярії суду надійшов відзив представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Хряпинської С.С. на позовну заяву ОСОБА_5 про зміну способу стягнення аліментів, в якому просила в задоволенні позову про зміну способу стягнення аліментів відмовити в повному обсязі (а.с. 55-60).

02.12.2024 до канцелярії суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Хряпинської С.С. про зупинення розгляду справи, в якому просила зупинити розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів (а.с. 64).

На обґрунтування клопотання зазначає, що указом Президента України №64/2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-1X у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введений воєнний стан і запроваджено загальну мобілізацію. Указом Президента України, затвердженим Законом України №4024-1X від 29.10.2024, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 10.11.2024 строком на 90 діб. Відповідач ОСОБА_2 під час оголошення воєнного стану в Україні був мобілізований для проходження військової служби в Збройних Силах України 29.06.2022 і до теперішнього часу перебуває на військовій службі. Даний факт підтверджується військовим квитком, витягом з наказу Міністерства оборони України від 29.05.2024 №154 та довідкою від 19.06.2024 №3930. Крім того, відповідач заперечує проти позову і бажає особисто бути присутнім у судовому засіданні та надавати пояснення з приводу заявленого до нього позову про зміну способу стягнення аліментів.

05.12.2024 до канцелярії суду надійшла відповідь представника позивача ОСОБА_1 адвоката Закоморної К.О. на відзив, в якому просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, а саме: змінити спосіб стягнення аліментів, які стягуються на підставі рішення Київського районного суду м. Харкова від 12.09.2019 по справі №640/2215/19; стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 на утримання дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , аліменти у розмірі 1/3 частки з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку до досягнення ОСОБА_3 повноліття - до ІНФОРМАЦІЯ_5 , а починаючи з 15.06.2028, стягувати аліменти на утримання ОСОБА_4 у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісяця і до досягненням нею повноліття; стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , витрати на правову допомогу у сумі 2000 грн. (а.с. 76-80).

05.12.2024 до канцелярії суду надійшли заперечення представника позивача ОСОБА_1 адвоката Закоморної К.О. проти клопотання про зупинення розгляду справи, в яких просила відмовити в задоволенні клопотання відповідача про зупинення розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів; розглянути справу в порядку загального позовного провадження (а.с. 82-84).

На обґрунтування заперечень зазначає, що позивач звертає увагу, що на сторінці 4 відзиву на позов відповідача зазначено, що «На теперішній час відповідач проходить службу у військовій частині. В бойових діях за станом здоров`я участі не приймає. Маючи тяжке поранення ока, потребує постійного лікування». На підтвердження проходження відповідачем служби в ЗС України відповідачем надано: копію військового квитка; копію витягу з наказу командира військової частини НОМЕР_3 №154 від 29.05.2024, відповідно до якого з 29.05.2024 ОСОБА_2 зарахований до списків особового складу, прийнятий на посаду з окладом 2730 грн. на місяць. Із щомісячною виплатою премії за особистий внесок у загальні результати служби в розмірі 556% посадового окладу, надбавки за особливості проходження військової служби в розмірі 65% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим званням та надбавками за вислугу років; копію довідки від 19.06.2024 про те, що з 29.05.2024 по теперішній час ОСОБА_2 перебуває на військовій службі у військові частині НОМЕР_4 , АДРЕСА_1 . Отже, із змісту останньої довідки виходить, що ОСОБА_2 перебував на службі у військовій частині НОМЕР_4 з 29.05.2024 по 19.06.2024. Щодо доказів проходження відповідачем служби в ЗС України, то відповідач не надіслав вказані довідки позивачу разом з відзивом на позов, хоча вказує це як аргумент для відмови в задоволенні позовних вимог позивача. Позивач зауважує, що разом з відзивом на позов позивач отримала копії трьох документів, а саме: довідку про стаціонарне лікування ОСОБА_2 в КП «Дніпропетровська обласна клінічна офтальмологічна лікарня» від 12.09.2024, довідку про стаціонарне лікування ОСОБА_2 в КП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» з 17.09.2024 по 24.09.2024 від 24.09.2024 та довідку про знаходження ОСОБА_2 в КП «Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради» від 18.09.2024. Таким чином, відповідач протягом 2 тижнів у вересні 2024 року проходив лікування. Крім того, перед поданням позовної заяви до суду 19.10.2024 відповідач зателефонував позивачу і сказав, що буде знаходитися в м. Харкові місяць і може поїхати разом з позивачем до ЦНАП для того, щоб надати згоду на реєстрацію місця проживання спільної дитини ОСОБА_4 . Позивач записалась до ЦНАП на 21.10.2024, але відповідач не прийшов. Потім дружина відповідача надіслала позивачу смс-повідомлення, що питання реєстрації дитини - це проблема виключно позивача. Позивач у додатку №17 надав докази звернення з цього питання до відповідача. Також відповідач зазначив, що хоче брати участь у судових засіданнях особисто. Крім того, адвокат добросовісно надала правничу допомогу відповідачу у повному обсязі, і це надає можливість не мати сумнівів, що адвокат і надалі буде надавати відповідачу правничу допомогу в повному обсязі. З огляду на викладене, твердження відповідача про те, що він з об`єктивних причин не може з`являтися на судові засідання не відповідає дійсності. Позивач вважає, що відповідач не надав належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів на підтвердження того, що станом на 02.12.2024 знаходиться на військовій службі, виконує бойові завдання, перебуваючи у зоні бойових дій, унаслідок чого не може брати участь у судових засіданнях ні особисто, ні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, а також потребує постійного лікування.

В підготовчому судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Закоморна К.О. заперечували проти задоволення клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, підтримали подані заперечення на клопотання.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача адвокат Хряпинська С.С. підтримала клопотання про зупинення розгляду справи, просила його задовольнити.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно положень ч.1, ч.2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції;.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 2 ч. 1 ст. 251 цього Кодексу, - до припинення перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Згідно ксерокопії Витягу із наказу командира військової частини НОМЕР_4 (по стройовій частині) №154 від 29.05.2024, вважати такими, що прибули і приступили до виконання службових обов`язків у військову частину НОМЕР_4 з 29.05.2024. Зарахувати на всі види забезпечення з 30.05.2024 солдата ОСОБА_6 , призначеного наказом Головнокомандувача Збройних Сил України (по особовому складу) від 26.05.2024 №791-РС на посаду номера обслуги 2 механізованого відділення 1 механізованого взводу 3 механізованої роти НОМЕР_5 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_4 , ВОС-101533А, який прибув з військової частини НОМЕР_6 , з 29.05.2024 зарахувати до списків особового складу. Вважати таким, що з 29.05.2024 справи та посаду прийняв і приступив до виконання службових обов`язків за посадою (а.с. 67).

Відповідно до ксерокопії довідки командира військової частини НОМЕР_4 від 19.06.2024 №3050, солдат ОСОБА_2 з 29.05.2024 по теперішній час перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_4 АДРЕСА_1 (а.с. 68).

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом учинення процесуальних дій під час судового розгляду з визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і передбачити усунення яких неможливо.

Водночас межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до збільшення розумного строку розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності здійснення судових проваджень протягом розумного (передбаченого законом) строку. Розумність тривалості провадження, згідно вказаних рішень, має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів.

Згідно п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21 зазначено, що нормами процесуального права передбачено право учасника справи: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Такий висновок міститься в постанові ВС у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22.03.2023 у справі №755/21179/21.

Згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. До дій, що можуть бути визнані зловживанням можуть бути віднесені дії, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Питання поважності причин неявки є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Необґрунтоване зупинення провадження у справі призводить до затягування строків її розгляду і перебування в стані невизначеності учасників процесу, що може призвести до порушення положень ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку.

Отже, за змістом п. 2 ч. 1 ст. 251 ЦПК України підставою для зупинення провадження у справі може бути перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

При цьому, вказана вище норма має тимчасовий характер, тобто обмежується строком перебування сторони у складі Збройних Сил України, що переведені на воєнний стан. За такої умови підстава для зупинення провадження у справі вичерпується тоді, коли участь сторони у складі Збройних Сил України припиняється. Учасник справи може припинити участь у складі Збройних Сил України ще до припинення воєнного стану, якщо така можливість передбачена законодавством.

Як зазначено вище, відповідно до ксерокопії довідки командира військової частини НОМЕР_4 від 19.06.2024 №3050, солдат ОСОБА_2 з 29.05.2024 по 19.06.2024 перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_4 АДРЕСА_1 (а.с. 68).

Тобто, вказана довідка командира та витяг із Наказу датовані 29.05.2024 та 19.06.2024, тобто були видані пів роки потому.

Даних, що на теперішній час існують обставини, передбачені п. 2 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, для зупинення провадження у справі, до клопотання не залучені та в ході його розгляду суду не надані.

Враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку, що на теперішній час відсутні підстави для задоволенні клопотання представника відповідача та зупинення провадження у справі, у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 251 ЦПК України.

При цьому, суд вважає необхідним зазначити та роз`яснити відповідачу ОСОБА_2 та його представнику, що 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України відповідно до пункту 20 частини 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан на всій території України, який продовжувався у встановленому законом порядку та наразі триває.

Рада суддів України ухвалила рішення від 24.02.2022 № 9, за яким звернула увагу всіх суддів України, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Відповідно до п. 2 роз. І Порядку, учасники судового процесу беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі, у порядку, встановленому процесуальним законодавством.

Згідно з ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Згідно вимог ст. 11 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому процесуальним законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Згідно з п. 45 Положення про ЄСІТС підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує учасникам справи можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів.

Відповідно до п. 46 Положення про ЄСІТС за наявності в суді технічної можливості учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Згідно зі ст. 50 Положення про ЄСІТС суд ухвалює рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначені день і час). Заява подається до суду та надсилається іншим учасникам справи в порядку, визначеному процесуальним законодавством, дозволеними засобами зв`язку.

Беручи до уваги, початок функціонування підсистеми Електронний кабінет, Електронний суд та підсистеми відеоконференцзв`язку, наявність у суду технічної можливості щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (веб-адреса підсистеми ВКЗ - https://vkz.court.gov.ua), суд вважає необхідним роз`яснити відповідачу про можливість участі в судовому засіданні за допомогою підсистеми ВКЗ - https://vkz.court.gov.ua.

Крім того, суд роз`яснює відповідачу, що згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках.

Згідно ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним також роз`яснити відповідачу також право приймати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Крім того, суд вважає необхідним роз`яснити відповідачу право заявити клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів з використанням сайту https://vkz.court.gov.ua.

Керуючись ст.ст. 251-253 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Хряпинської Світлани Степанівни про зупинення розгляду справи відмовити.

Роз`яснити відповідачу право заявити клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів з використанням сайту https://vkz.court.gov.ua.

Роз`яснити, що з 01.10.2022 доступ користувачів до сервісу відеоконференцзв`язку ЄСІТС буде можливий тільки через Електронний кабінет Електронного суду (https://cabinet.court.gov.ua) (далі - ЕС). Для входу через ЕС необхідно авторизуватися в ЕС за допомогою свого кваліфікованого електронного підпису. Перевірити, щоб в профілі користувача ЕС було зазначено ту саму адресу електронної пошти, що і на сайті ВКЗ, в іншому випадку, змінити зазначену електронну адресу в ЕС. Перехід до ВКЗ виконується за допомогою окремого пункту меню в ЕС "Відеозв`язок". Після натискання зазначеного пункту користувач переходить на сайт ВКЗ авторизованим в обліковому записі.

Роз`яснити, що для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції необхідно: зайти та авторизуватися в підсистемі відеоконференцзв`язку за 20 хвилин до часу судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники, камеру) та перевірити їх відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку; очікувати запрошення секретаря судового засідання до участі в судовому засіданні.

Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Відеоконференція буде проведена за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку "ВКЗ" (vkz.court.gov.ua), яка може бути встановлена за веб-посиланням https://vkz.court.gov.ua/.

Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції необхідно використовувати комп`ютерну техніку або смартфони з доступом в мережу Інтернет, які дозволяють передавати аудіосигнал та відеозображення.

Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксувати за допомогою технічних засобів відеозапису.

Роз`яснити відповідачу про можливість направлення заяв, клопотань, інших документів через підсистему (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема «Електронний кабінет», «Електронний суд», а також на електрону адресу суду:

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Муратова С.О.