Справа № 216/605/24
Провадження 2/216/1253/24
УХВАЛА

Іменем України

про залишення позовної заяви без руху

30 січня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чирський Г.М., розглянувши позовну заяву адвоката Задерецького Віталія Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Криворізької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, Центрально-Міський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання права власності на майно в порядку спадкування та зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

26 січня 2024 року до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов цивільний позов адвоката Задерецького В.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Криворізької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, Центрально-Міський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання права власності на майно в порядку спадкування та зняття арешту з майна, в якому представник позивача просив визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно у виді 1/3 частки житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що належала ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем якого була ОСОБА_2 , бабуся, яка прийняла спадщину так як була зареєстрована з померлим за однією адресою на момент його смерті, але не оформила своїх спадкових прав, та зняти (скасувати) арешт на це майно, та заборону на його відчуження, накладений постановами Центрально-міського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області. Крім того, просив відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Перевіривши матеріалами позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач звертається до суду з двома вимогами: майнового характеру (визнання права власності на спадкове майно) та немайнового (зняття арешту з майна).

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму (1211,20 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140,00 грн).

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як роз`яснено в п.п. 10, 12, 13 Постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» подані до суду позовні заяви чи заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. У випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

Окрім того, як вбачається з матеріалів справи позивач, в інтересах якого діє представник, не зазначив ціну позову за вимогу майнового характеру (визнання права власності на спадкове майно). Висновків щодо оцінки спадкового майна у виді 1/3 частки житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , позивачем та його представником не надано. Тобто, не підтверджена дійсна ринкова вартість спадкового житлового будинку.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Отже, представником позивача - адвокатом Задерецьким В.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 , не визначено ціну позову, яка б відповідала вартості спадкового майна та не сплачено судовий збір із розрахунку дійсної вартості нерухомості.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частин 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні положення щодо звільнення від сплати судового збору знайшли своє відображення в статті 8 Закону України «Про судовий збір».

При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку й розмірі. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

У зв`язку з наведеним, залишення заяви без руху з підстав, передбачених законом не є порушенням права на справедливий судовий захист.

На підставі вище викладеного, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, зобов`язавши позивача усунути вище вказані недоліки в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали, а саме: сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у сумі 1211,20 грн.; надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна на момент пред`явлення позову та визначити ціну позову, сплатити відповідно до цього судовий збір з врахуванням заявлених позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260,261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву адвоката Задерецького Віталія Анатолійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Криворізької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша криворізька державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, Центрально-Міський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання права власності на майно в порядку спадкування та зняття арешту з майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк у десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет.

Суддя Г. М. Чирський