РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/118/24

Провадження № 2-о/293/14/2024

14 лютого 2024 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Мудрик В.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів заяву ОСОБА_1

заінтересована особа: Черняхівська селищна рада

про встановлення фактів, що мають юридичне значення

ВСТАНОВИВ:

Процесуальні дії по справі

24.01.2024 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області із заявою, за змістом якої просить:

встановити факт належності ОСОБА_2 свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 07 лютого 1995 року, виданого відділом приватизації майна комунальної власності Черняхівської районної ради народних депутатів Житомирської області, на підставі розпорядження (наказу) №13 від 07 лютого 1995 року, на квартиру, що знаходиться в будинку АДРЕСА_1 ;

встановити факт родинних відносин між ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 як між чоловіком та дружиною.

Ухвалою від 29.01.2024 суд прийняв заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати в порядку окремого провадження. Розгляд справи по суті призначив на 14.02.2024.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Мотивуючи заяву заявник вказує, що ОСОБА_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 приходиться їй матір`ю, а ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 приходиться заявниці батьком.

Заявниця пояснює, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 (батька заявниці) є вона та його дружина - ОСОБА_2 (мати заявниці) в 1/2 частці кожна.

ОСОБА_2 спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав за життя.

Заявниця доводить, що після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належну їй частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Вказана вище квартира належить спадкоємиці на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 07.02.1995, виданого відділом приватизації майна комунальної власності Черняхівської районної Ради народних депутатів Житомирської області згідно з розпорядженням (наказом) від 07.02.1995 №13.

За життя ОСОБА_2 заповіт, яким заповіла у рівних частинах дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та зятю ОСОБА_4 належну їй частку квартири АДРЕСА_2 .

Заявниця доводить, що спадкоємець за заповітом, ОСОБА_4 , 19.01.2023 від прийняття спадщини відмовився на користь заявниці.

Заявниця вказує, що згідно довідки Головинської селищної ради Черняхівського району Житомирської області №1013 від 07.11.2018 на підставі рішення виконавчого комітету від 27.07.2010 №55 затверджено єдину нумерацію в багатоповерхових будинках по АДРЕСА_3 , відповідно до якого житловому будинку АДРЕСА_4 .

Заявниця, як спадкоємець звернулась до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Драч Наталії Володимирівни із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/4 частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 , після матері ОСОБА_2 , однак нотаріус виніс постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з наявними розбіжностями у поданих заявницею документах, а саме через розбіжність у написанні прізвищ.

Заявниця пояснює, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації майна комунальної власності Черняхівської районної ради Житомирської області 07.02.1995 за реєстровим номером №13, у власності ОСОБА_5 перебувала 1/6 частка квартири, у власності ОСОБА_3 перебувала 1/6 частка квартири, яка в 1/2 частці успадкована дружиною, ОСОБА_2 .

Так, згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Черняхівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 10.01.2023, прізвище спадкодавця - " ОСОБА_6 ". Зазначене прізвище не є тотожним прізвищу, зазначеному в наведеному вище свідоцтві про право власності на житло.

Також заявниця пояснює, що є відмінним також прізвища подружжя, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 , виданого Сліпчицькою сільською радою Черняхівського району Житомирської області 05.11.1952, прізвища чоловіка та дружини - " ОСОБА_6 ".

Згідно зі свідоцтвом про смерть ОСОБА_3 серії НОМЕР_4 , виданим Черняхівським районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області 01.11.2018, прізвище померлого зазначено як " ОСОБА_7 ".

Помилки та розбіжності у написанні прізвищ померлих батьків заявниці у перелічених вище документах не дають можливість підтвердити нотаріусу факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також факту належності ОСОБА_2 правовстановлюючого документа на право власності на житло.

Вказані обставини стали підставою звернення до суду з метою встановити факти, що мають юридичне значення.

У судове засідання сторони не з`явились.

Заінтересована особа Черняхівська селищна рада повноважного представника в судове засідання не направив, 05.02.2024 подала заяву, у якій просить проводити розгляд справи без участі представника Черняхівської селищної ради, щодо рішення суду покладаються на розсуд суду (а.с. 28).

14.02.2024 від заявника надійшла заява, згідно якої просить проводити розгляд справи у її відсутності, заяву підтримує та просить її задовольнити ( а.с. 30).

За вказаних обставин, суд дішов висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

В ході розгляду справи, суд у відповідності до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, було створено сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

У судовому засіданні від 14.02.2024 відповідно до ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд підписав вступну та резолютивну частину рішення суду.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Згідно свідоцтва про смерть, виданого 10.01.2023 Черняхівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Сліпчиці Житомирського району, Житомирської області у віці 90 років померла ОСОБА_2 , про що зроблений актовий запис №15 (а.с. 13).

ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Сліпчиці, Житомирського району, Житомирської області у віці 71 рік помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 01.11.2018 Черняхівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, серії НОМЕР_4 (а.с. 14).

Ступінь родинних відносин між заявницею, ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 підтверджується, свідоцтвом про народження ОСОБА_8 серії НОМЕР_5 , виданим 22.03.1973 Бежівською сільською радою Черняхівського району Житомирської області, де зазначено батьком - ОСОБА_9 та матір`ю - ОСОБА_2 ( а.с. 18).

На підставі свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 , виданого 13.07.1991 Слобідською сільською радою народних депутатів Коростишівського району Житомирської області, ОСОБА_8 змінала прізвище на " ОСОБА_10 " (а.с. 19).

Ступінь родинних відносин між ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_7 , виданим 05.11.1952 Сліпчицькою сільською радою Черняхівського району Житомирської області, згідно з яким ОСОБА_9 уклав шлюб із ОСОБА_11 , після реєстрації шлюбу обом з подружжя присвоєно прізвище ОСОБА_6 (а.с. 17).

За відомостями заявника, ОСОБА_2 спадщину прийняла після смерті чоловіка ОСОБА_3 , але не оформила своїх спадкових прав.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належну їй частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 .

До складу спадщини увійшла, квартира що належить спадкоємиці на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 07.02.1995, виданого відділом приватизації майна комунальної власності Черняхівської районної Ради народних депутатів Житомирської області згідно з розпорядженням (наказом) від 07.02.1995 №13 (а.с. 10).

Згідно заповіту, посвідченого 29.03.2006 секретарем Головинської селищної ради Черняхівського району Житомирської області, який зареєстрований в реєстрі за №12, ОСОБА_2 належну їй частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_2 заповіла у рівних частинах дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та зятю ОСОБА_4 ( а.с. 15).

Спадкоємець за заповітом, ОСОБА_4 , 19.01.2023 від прийняття спадщини відмовився на користь заявниці, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №736 від 23.12.2023 (а.с.20).

Згідно довідки Головинської селищної ради Черняхівського району Житомирської області №1013 від 07.11.2018 на підставі рішення виконавчого комітету від 27.07.2010 №55 затверджено єдину нумерацію в багатоповерхових будинках по АДРЕСА_3 , відповідно до якого житловому будинку АДРЕСА_4 .

Даною довідкою також зазначається, що громадянка ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 (а.с.11).

Заявник після смерті матері прийняла спадщину у встановлений законом порядку, в результаті чого заведена відносно майна померлої ОСОБА_2 спадкова справа за №9/2022, що стверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с. 16).

Розбіжності у написанні прізвищ померлих батьків заявниці не дають можливість підтвердити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також факт належності ОСОБА_2 правовстановлюючого документа на право власності на житло, тому для реалізації своїх спадкових прав заявник звернулася до суду.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Як передбачено ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У відповідності з ч.1 ст.16 ЦК України та ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з пунктом 5 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження цивільні справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Відповідно до п.12 Пленум Верховного Суду України у пункті 1 постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року № 5 при розгляді справи про встановлення відповідно до п.6 ст.273 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали , суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Відповідно листа ВСУ 01.01.2012р. «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п.6 ч.1 ст.256 ЦПК громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом.

Заяву про встановлення факту належності правовстановлюючого документа можуть подавати: власник правовстановлюючого документа, якій необхідно довести належність цього документа можуть подавати: спадкоємці померлої особи - власника цього документа для оформлення спадкових прав; утриманці померлого для одержання пенсії; прокурор у порядку статей 45,46 ЦПК; інші особи, які заінтересовані у встановленні факту.

Заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть подавати: спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки;особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини; інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб.

Предметом розгляду даної справи є встановлення факту належності правовстановлюючого документа та факту родинних відносин, що необхідно заявниці для оформлення спадкових прав, що випливають із цих фактів.

Обставиною, що підлягає доказуванню є факт того, що померлі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 являлись подружжям.

Також обставиною, яка підлягає доказуванню, є факт належності ОСОБА_2 правовстановлюючого документа на право власності на житло.

Суд встановив, що внаслідок допущених розбіжностей в частині написання прізвищ подружжя, " ОСОБА_3 та ОСОБА_12 у свідоцтві про одруження серії НОМЕР_3 , виданого Сліпчицькою сільською радою Черняхівського району Житомирської області 05.11.1952, де прізвища чоловіка та дружини значаться як " ОСОБА_6 " та у свідоцтві про смерть ОСОБА_3 серії НОМЕР_4 , виданого 01.11.2018, де прізвище померлого зазначено " ОСОБА_7 ", ОСОБА_1 заявниця (позбавлена) можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом.

Відповідно, встановлення юридичних фактів - факту родинних відносин, та факту належності правовстановлюючого документу - має юридичне значення для реалізації заявником свого права на спадкування після смерті матері за заповітом.

У позасудовому порядку, встановити вказаний факт, заявник позбавлена можливості.

Зібраними та оціненими під час розгляду справи доказами підтверджено факт того, що померлий ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , були чоловіком та дружиною.

Також, зібраними та оціненими під час розгляду справи доказами підтверджено факт того, що свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 від 07 лютого 1995 року, що видане відділом приватизації майна комунальної власності Черняхівської районної ради народних депутатів Житомирської області, на підставі розпорядження (наказу) №13 від 07 лютого 1995 року, на квартиру, що знаходиться в будинку АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_5 , належить ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Враховуючи встановлені судом обставини, зважаючи на неможливість оформлення заявником спадщини без встановлення факту родинних відносин та факту належності правовстановлюючого документу, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 .

Частинами 1-3 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зважаючи на викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення поданої до суду заяви.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення по справах окремого провадження, судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13,79,81,141, 258, 259, 263-265, 268, 272-274, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

2. Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 від 07 лютого 1995 року, видане відділом приватизації майна комунальної власності Черняхівської районної ради народних депутатів Житомирської області, на підставі розпорядження (наказу) №13 від 07 лютого 1995 року, на квартиру, що знаходиться в будинку АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 .

3. Встановити факт, що має юридичне значення родинних відносин, а саме що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є (були) чоловіком та дружиною.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Заявник: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса місця проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_8 )

Заінтересована особа: Черняхівська селищна рада (адреса місця знаходження: майдан Рад 1, смт Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301, )

Повний текст рішення складений та підписаний: 19.02.2024.

Суддя Людмила ЛОСЬ