Справа № 573/610/24
Номер провадження 2/573/194/24
16 квітня 2024 року Білопільський районний суд Сумської області у складі:
головуючої судді Терещенко О.І.,
з участю секретаря судового засідання Бондаренко О.М.,
розглянув заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
28 березня 2024 року до Білопільського районного суду Сумської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка мотивована тим, що з відповідачкою вони зареєстрували шлюб 18 травня 1994 року. Вказує, що з березня 2021 року вони проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Позивач зазначає, що між ним та дружиною відсутнє взаєморозуміння та повага один до одного. Від подружнього життя дітей не мають. На даний час сім`я фактично розпалася. Спільне життя та збереження шлюбу не можливе, тому він просить суд шлюб розірвати.
29 березня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження і справу призначено до судового розгляду на 16 квітня 2024 року (а. с. 16).
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без його участі, позов підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує (а. с. 20)
Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, причин неприбуття не повідомила, будучи належним чином сповіщеною про день, час і місце розгляду справи відповідно до вимог ч. 8 ст. 128 ЦПК України. Відзив на позов, заява про відкладення судового засідання від неї не надходили.
За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними у справі доказами та у заочному провадженні за згодою позивача.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, враховуючи таке.
Встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 18 травня 1994 року зареєстрували шлюб у виконкомі Воронівської сільської ради Білопільського району Сумської області, про що складено відповідний актовий запис за №5 (а. с. 8).
Як вбачається із заяви позивача, основою розпаду сім`ї стало відсутність взаєморозуміння, поваги один до одного та окреме проживання.
Відповідачка своєї позиції з приводу причин розпаду сім`ї суду не висловила.
Суд зазначає, що аналіз положень Сімейного кодексу України дає підстави стверджувати, що в переважній своїй більшості його норми мають явно виражене ґендерне наповнення, тобто він є ґендерно-чутливим за змістом.
При цьому, в основному, такі норми є ґендерно-збалансованими, тобто такими, що не містять підстав для дискримінації жінок і чоловіків, у всіх сферах правовідносин, що охоплюються Сімейним кодексом України та відповідають елементам ґендерної рівності.
Вказана тенденція прослідковується, починаючи із статті 1 Сімейного кодексу, якою передбачено побудову сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, а також взаємодопомоги і підтримки.
Рівність прав і обов`язків жінки та чоловіка у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї закріплена статтею 7 цього Кодексу, а також статтею 24 СК України, відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
При цьому, добровільність як засада шлюбу спостерігається, починаючи із закріплення права осіб на укладення шлюбу, перебування у ньому і закінчуючи правом на його вільне розірвання та припинення шлюбних відносин за бажанням будь-кого із подружжя.
Частина перша статті 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя, що у контексті даної справи означає надання можливості подружжю на вільний вибір способу побудови своїх відносин у зареєстрованому шлюбі або іншим шляхом. І хто не може бути примушений до шлюбу або до особистих стосунків поза його волею. При цьому бувше подружжя не позбавляється можливості налагодити свої стосунки й після розлучення шляхом укладення нового шлюбу або іншим шляхом.
Частина 3 статті 105 СК України визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно з ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
За частиною 2 статті 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.
Згідно із постановою Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Враховуючи добровільність шлюбу та те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, тому його слід розірвати.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача необхідно стягнути сплачений ним при зверненні з позовом до суду судовий збір у сумі 1211,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 142, 258, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд
Позовну заявуОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 18 травня 1994 року у виконкомі Воронівської сільської ради Білопільського району Сумської області, актовий запис за №5, розірвати.
Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1211 грн 20 коп судового збору.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачкою до Білопільського районного суду Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду.

Суддя