Справа № 953/750/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Губської Я.В.,

за участю ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кузнецова А.І. про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М. у цивільній справі 953/750/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім*єю, визнання права спільної сумісної власності на майно, поділ спільного майна

Встановив:

07.02.2024 року до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кузнецова А.І. про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М. у цивільній справі 953/750/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім*єю, визнання права спільної сумісної власності на майно, поділ спільного майна.

В заяві про відвід адвокат Кузнецов А.І. вказує, що є сумніви в неупередженості та об*єктивності судді Бородіної Н.М. у розгляді даної справи, оскільки порушуються права відповідача, а саме: в порушення ч.7 ст. 127 ЦПК України не розглянула заяву представника відповідача про продовження процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви, в порушення ч.1 ст. 153 ЦПК України навмисно не розглядає заяву про забезпечення позову, з 01.12.2023 року не приймає зустрічну позовну заяву після апеляційного оскарження, порушує принципи неупередженості і повноти судового розгляду, здійснює формальний підхід до справи, вбачається можлива зацікавленість в результаті розгляду справи.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М. від 09.02.2024 визнано відвід необґрунтованим, заяву про відвід передано для розгляду судді, визначеному у порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України для здійснення автоматизованого авторозподілу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.02.2024 заяву про відвід судді Бородіної Н.М. передано на розгляд судді Київського районного суду м. Харкова Губській Я.В.

Згідно ч.ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Вирішуючи дане питання, з врахуванням вимог ст. 40 ЦПК України щодо строків розгляду заяви, суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

У відповідності до ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч. 3 ст. 36 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд, дослідивши доводи заявника, викладені у заяві про відвід, дійшов висновку, що заява представника відповідача про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М. по розгляду 953/750/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім*єю, визнання права спільної сумісної власності на майно, поділ спільного майна є необґрунтованою та не міститься на вимогах закону, які б могли бути підставою для задоволення відводу.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Також, в цьому рішенні «Білуха проти України» зазначено, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (про що зазначено у рішенні у справі «Ветштайн проти Швецарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Підставою для відводу судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М. під час розгляду цивільної справи заявником зазначено про те, що судом допускається необґрунтовану тяганину, не розглядаються клопотання під час розгляду справи, що є порушенням прав відповідача.

Однак, дослідивши всі вказані заявником відомості, як на підставу для відводу та надані відомості до заяви про відвід, матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що доводи заявника не містять об`єктивних даних станом на теперішній час, які б свідчили про упередженість та необ`єктивність, або можливу зацікавленість у результатах розгляду справи судді Бородіної Н.М.

Так, згідно матеріалів справи, посилання заявника про не розгляд заяви представника відповідача про продовження процесуального строку на подання зустрічної позовної заяви, не прийняття зустрічного позову, не розгляд заяви про забезпечення позову, спростовується матеріалами справи, оскільки дані заяви відповідача по справі судом розглянуті та постановлено рішення з даних питань, які були предметом апеляційного розгляду 22.11.2023 року. Також, за матеріалами справи вбачається, що перше судове засідання після повернення справи з апеляційної інстанції було призначено на 18.01.2024 року, однак відкладено у зв*язку з розглядом судом клопотань щодо особи, яка тримається під вартою, що згідно ст.28 КПК України повинно розглядатись невідкладно та першочергово.

Таким чином, зазначаю, що будь - яких посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто вчинення суддею дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності заявником не зазначено та не надано до заяви, а побоювання заявника щодо тих обставин, що суддя не буде безстороннім під час розгляду справи суд вважає необґрунтованими, оскільки вони ґрунтуються лише на власних доводах та припущеннях заявника, які об`єктивно не підтверджені.

А незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу, а передбачає підстави для апеляційного чи касаційного оскарження відповідно до ЦПК України.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заявлений відвід судді Бородіної Н.М. є безпідставним, оскільки доводи заяви належно не підтверджені, є голослівними, висловлені на припущеннях, а тому у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 260 ЦПК України, суд,-

Постановив:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кузнецова А.І. про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М. у цивільній справі 953/750/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім*єю, визнання права спільної сумісної власності на майно, поділ спільного майна - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя - Губська Я.В.