Справа № 646/455/24
№ провадження 2/646/770/2024
15.04.2024 року Червонозаводський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого - судді Глоби М.М.,
за участю секретаря судового засідання Борщ Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкова в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,
У січні 2024 року позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що 11.04.2017 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, зареєстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 189.Від шлюбу подружжя мають неповнолітню доньку: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З моменту реєстрації шлюбу подружжя проживало однією родиною. Однак, поступово між подружжям зникло взаєморозуміння, підтримувати сімейні стосунки стало вкрай важко, подружжя втратило почуття любові і поваги один до одного. На даний час подружжя мешкає окремо, спільне господарство не ведуть. Збереження шлюбу не можливе. Спору між подружжям про визначення місця проживання дитини не має. Позивач просила розірвати шлюб з ОСОБА_2 , зареєстрований 11.04.2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 189 та стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу, в порядку спрощеного позовного провадження, окрім іншого, з повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 10.01.2024 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином. В матеріалах справи міститься заява в якій позивач просила проводити розгляд справи без її участі, заявлені позовні вимоги підтримує та не заперечувала проти ухвалення заочного рішення суду.
Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи завчасно та належним чином. Заяв, клопотань про відкладення розгляду справи не надав.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши письмові докази по справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити повністю з наступних підстав.
Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні й суспільні інтереси в спосіб, визначений законами України.
Як вбачається з матеріалів справи, згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 виданого 11.04.2017 року, сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 11.04.2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 189 (а.с.4).
Згідно даних фотокопії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м. Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 19.01.2018 року батьками малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є сторони у справі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.5).
Причиною розірвання шлюбу та звернення позивача до суду із позовом про стягнення аліментів послужило відсутність взаємопорозуміння та різних поглядів на життя, шлюбно-сімейні відносини між подружжя припинені, наразі подружжя спільне господарства не ведуть, відповідач не надає дитині матеріальну допомогу. Дитина перебуває на утриманні позивача. Збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача, примирення неможливо.
Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, суд дійшов висновку, що причини з яких позивач наполягає на розірванні шлюбу є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали не можливим, оскільки сторони не підтримують сімейно-шлюбних стосунків, проживають окремо, спільного господарства не ведуть, поновлювати сімейно-шлюбні відносини наміру не мають, тому позовні вимоги ОСОБА_1 в частині розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Щодо залишення відповідачу шлюбного прізвища, суд зазначає наступне.
У відповідності до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до норми вказаної статті, при розірванні шлюбу кожен із подружжя має право зберегти спільне прізвище або відновити дошлюбне. Це право може бути реалізоване лише у момент припинення шлюбу у разі його розірвання.
Відповідно до ч. 8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час реєстрації, що розривається.
Як вбачається із свідоцтва про одруження позивач після реєстрації шлюбу обрала прізвище « ОСОБА_4 », а тому суд приходить до висновку, що вона має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.
Щодо стягнення аліментів, суд зазначає наступне.
З матеріалів справи вбачається, малолітня дитина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешкає разом з матір`ю, в зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що малолітня дитина перебуває на утриманні позивача по справі.
Положення ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини та приписи ч. ч. 7, 8 ст. 7 СК України зобов`язують суд при вирішенні будь - яких питань щодо дітей виходити із якнайкращого забезпечення їх інтересів.
Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 181 СК України, за домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.
Відповідно ст. 27 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яку ратифіковано Постановою ВР України №789-ХІІ від 27.02.1991 року визначено, що держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» від 26 квітня 2001 року № 2402-ІІІ з відповідними змінами та доповненнями кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
Обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття визначено ст. 51 Конституції України та ст. 180 СК України. Обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька.
В даному випадку норми закону передбачають обов`язок батьків утримувати своїх неповнолітніх дітей.
Згідно з ч. 2 ст. 182 СК України мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Визначаючи вказаний розмір аліментів, суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, інші обставини, що мають істотне значення.
Також суд враховує, що при стягненні з відповідача аліментів на утримання дитини в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, буде цілком узгоджуватися з вимогами ч. 3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження».
Згідно ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, враховуючи те, що відповідач не надає матеріальну допомогу на утримання неповнолітньої дитини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення аліментів.
Відповідно до п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.
Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01.01.2024 року складає 3028 грн. 00 коп.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що позивач звільнена від сплати судового збору, тому у порядку ст. 141 ЦПК України суму судового збору необхідно стягнути із відповідача у дохід держави у розмірі 1211 грн. 20 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 112, 180-182, 191 СК України, керуючись ст. ст. 4, 7, 12, 141, 280, 430 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 11.04.2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 189 - розірвати.
ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище " ОСОБА_4 ".
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 01.01.2024 року і до досягнення дитиною повноліття.
Рішення в частині платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп. на користь держави (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ):37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA 0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Заочне рішення може бути переглянуто Червонозаводським районним судом м. Харкова за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти діб з дня проголошення рішення суду.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса місця реємтрації: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 .

Суддя