КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа № 755/13364/22

провадження № 22-ц/824/1465/2024

20 лютого 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.

при секретарі Колесніченко М. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бережного Ярослава Вікторовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційний Будинок», Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Ред Пойнт Фінанс», Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавська Мирослава Адамівна, про визнання недійсними електронних торгів та протоколу, що їх оформлює, визнання недійсними та скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про придбання нерухомого майна, витребування майна з чужого незаконного володіння,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Короті Романа Олександровича на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 28 вересня 2023 року в складі судді Марфіної Н. В.,

встановив:

23.12.2022 ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Головка Д. В. звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просила:

- визнати недійсними електронні торги, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» ( далі - ДП "СЕТАМ") по лоту №498777, та Протокол, що їх оформлює №566704, які відбулися 17.12.2021, з примусової реалізації нерухомого майна (предмета іпотеки): квартири АДРЕСА_1 , переможцем за яким став ТОВ «Інвестиційний Будинок»;

- визнати недійсним та скасувати Акт про реалізацію предмета іпотеки: квартири АДРЕСА_1 , складений та затверджений 07.02.2022 приватним виконавцем виконавчого округу м. КиєваБережним Я. В., в рамках виконавчого провадження НОМЕР_1, покупцем квартири АДРЕСА_1 , за яким став ТОВ «Інвестиційний Будинок»;

- визнати недійсним та скасувати Свідоцтво про придбання нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1 з електронних торгів, яке видане 16.02.2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Журавською М. А. та зареєстроване в реєстрі за №45, відповідно до якого власником квартири АДРЕСА_1 , став ТОВ «Інвестиційний Будинок»;

- витребувати з чужого незаконного володіння у ТОВ «Інвестиційний Будинок» квартиру АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000) у власність ОСОБА_1 .

Позовна заява мотивована тим, що 08 вересня 2017 року Дніпровським районним судом м. Києва видано виконавчий лист №755/1866/16-ц про стягнення в солідарному порядку з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь ПАТ «УкрСиббанк» заборгованості за кредитним договором №0 від 08.06.2006 в сумі 36 192,56 доларів США, що відповідно до курсу НБУ станом на 30.05.2017 становило 955 121,65 грн, та суму пені в розмірі 16 285,91 грн.

Вказаний виконавчий лист пред`явлено до виконання в примусовому порядку приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Бережному Я. В., яким у межах виконавчого провадження № НОМЕР_2 проведено виконавчі дії: продано нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , яка на підставі договору купівлі-продажу квартири від 06 червня 2006 року належала на праві власності позивачу.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №566704 від 17 грудня 2021 року та акту про реалізацію предмета іпотеки від 07 лютого 2022 року, складеного приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Бережним Я. В., переможцем торгів визнано ТОВ «Інвестиційний будинок», про що 16 лютого 2022 року приватним нотаріусом Журавською М. А. видано свідоцтво.

Спірне нерухоме майно ТОВ «Інвестиційний будинок» придбало за електронних торгах за 912 564 грн 80 коп.

Позивач вважала, що її право власності було порушено відповідачами під час проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна.

Також порушення були допущені у процесі здійснення виконавчого провадження.

Так, звіт про проведення незалежної оцінки з визначення ринкової вартості квартири складено перед проведення її попереднього огляду. У зв`язку з цим початкова ціна продажу квартири при примусовій реалізації була занижена та становила 966 700 грн.

При проведенні повторних торгів 17.12.2021 майно було виставлено на продаж за стартовою ціною 773 360 грн, що становило 80 % від його стартової ціни, а не 85 % (821 695 грн), як це було передбачено ч. 5 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», п. 1 розділу 9 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5.

Протокол електронного аукціону підписано з боку ДП «СЕТАМ» особою, яка не мала права його підписувати.

Відповідно до розділу 7 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, строк підготовки до електронного аукціону під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Не пізніше не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронного аукціону Організатор письмово повідомляє іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час його проведення електронного аукціону та про початкову ціну продажу майна.

Вказані норми законодавства були порушені, оскільки іпотекодавець про торги не повідомлявся, строк підготовки до електронних торгів був порушений.

Електронні торги не повинні були відбуватися, оскільки в рамках виконавчого провадження були винесені постанови, які зупиняли їх проведення: постанова про відкладення проведення виконавчих дій від 22.11.2021; постанова про зупинення вчинення виконавчих дій від 21.12.2021. Торги були проведені 17.12.2021 - з порушенням 30 денного строку на підготовку до електронних торгів після відкладення та зупинення виконавчих дій.

Реалізація предмета іпотеки відбувалася за виконавчим листом суду про стягнення заборгованості за кредитним договором, а не за виконавчим документом про звернення стягнення на предмет іпотеки.

З огляду на те, що нерухоме майно, яке вибуло із власності позивача шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах (не в межах виконавчого провадження відкритого за виконавчим документом про звернення стягнення на предмет іпотеки) є таким, що вибуло з власності позивача поза його волею, одним із належних способів захисту порушеного права на вільне володіння та розпорядження майном є його витребування з чужого незаконного володіння.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Київ від 28 вересня 2023 року в задоволенні вказаного позову відмовлено.

Застосовані ухвалою суду від 26 грудня 2022 року заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ТОВ «Інвестиційний Будинок» на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів №45 від 16.02.2022 року скасовано.

21.10.2023 представник ОСОБА_1 - адвокат Коротя Р. О. на рішення Дніпровського районного суду міста Київ від 28 вересня 2023 року подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити.

Свої доводи обґрунтовує тим, що рішення суду першої інстанції є незаконним та таким, що порушує норми чинного законодавства.

Зазначив, що повторні електронні торги відбулися з порушенням вимог законодавства, яке передбачало, що не реалізоване на електронному аукціоні нерухоме майно виставляється на повторний електронний аукціон за ціною, що становить 85 %. В даному випадку, стартова ціна квартири на перших торгах становила 966 700 грн, а стартова ціна на повторних торгах склала 773 360, 00 грн, однак стартова ціна на повторних торгах, з урахуванням норм закону повинна була становити 821 695 грн (що є 85% від 966 700 грн).

Таким чином, виникла ситуація, при якій спірне нерухоме майно ОСОБА_1 було продане з повторних електронних торгів з порушенням вимог законодавства, що полягають в неправильній та заниженій стартовій ціні лоту.

Вказане порушення законодавства вплинуло на результат торгів та порушило права позивача, оскільки початок торгів за вищою ціною сприяло б і купівлі квартири за вищою ціною та як наслідок мало б місце виконання зобов`язання позивача у більшому розмірі.

Додатково зазначив, що стартова ціна торгів також впливає на особливу ставку, що передбачена Порядком реалізації арештованого майна, що затверджений Наказом Міністерства юстиції України віл 29.09.2016 №2831/5, яка полягає в тому, що цінова пропозиція учасника електронного аукціону для придбання майна робиться незалежно від перебігу аукціону і відповідно така пропозиція робиться виходячи зі стартової ціни аукціону і вона передбачається в закритому форматі, який не бачать інші учасники аукціону і чим більша стартова ціна аукціону, тим більша і особлива ставка.

Позивач про торги не повідомлявся, а строк підготовки до електронних торгів був порушений.

04.12.2023 представник ТОВ «Інвестиційний Будинок» - адвокат Горлатий О. В. подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Зазначив, що 26.10.2021 на сайті організатора електронних торгів було розміщено інформацію про нерухоме майно, що реалізується по лоту №498777 із зазначенням часу та місця проведення електронних торгів та вартості об`єкта продажу. Електронні торги відбулися 17.12.2021. 30 денний строк підготовки до електронних торгів по лоту №498777, що відбулися 17.12.2021, не порушено. Сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними.

Також зазначив, що зменшення стартової ціни квартири на повторних електронних торгах на 20% від її вартості, визначеної в порядку ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження", спричинило позитивний ефект щодо бажаючих прийняти участь в електронних торгах за лотом №498777. Переможцем торгів визнано ТОВ " Інвестиційний Будинок" зі ставкою 912 564,80 грн, що становить 94,4 % вартості квартири.

04.12.2023 приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Бережний Я. В. подав відзив на апеляційну скаргу. Просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Зазначив, що фактична ціна продажу квартири перевищила 85% від початкової вартості предмета іпотеки на першому електронному аукціоні та досягла 94,4% від початкової вартості лоту на перших торгах, а тому порушення прав позивача не доведено.

Реалізація лоту №498777 здійснена організатором із дотриманням вимог абзацу другого пункту 2 Розділу VІІ Порядку реалізації арештованого майна, змістом якого передбачено, що строк підготовки до електронного аукціону під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів, в свою чергу виконання вимог постанови про зупинення вчинення виконавчих дій здійснено організатором в період з 21.12.2021 по 18.01.2022 щодо торгів, проведених 17.12.2021.

Інші учасники справи правом надання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Коротя Р. О. апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Представники приватного виконавця Бережного Я. В. - адвокат Павленко С. В., ТОВ "Інвестиційний Будинок" - адвокат Горлатий О. В., ТОВ "ФК "Ред Пойнт Фінанс" - Сорокопуд М. А. просили відмовити в задоволенні апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Інші учасники справи всудове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені судом належним чином.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 08 вересня 2017 року Дніпровським районним судом міста Києва було видано виконавчий лист № 755/1866/16-ц, боржником по якому є ОСОБА_1 , про стягнення в солідарному порядку з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь "УкрСиббанк" заборгованості за кредитним договором № 0 від 08.06.2006 в сумі 36 192, 56 доларів США , що відповідно до курсу НБУ станом на 30.05.2017 становить 955 121,65 грн та суму пені у розмірі 16 285,91 грн.

Вказаний виконавчий лист було пред`явлено до примусового виконання приватному виконавцю Бережному Я. В., який 05 липня 2021 року виніс постанову про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_1.

В ході проведення виконавчих дій приватним виконавцем встановлено, що об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу , посвідченого 08 червня 2006 року.

Постановою приватного виконавця Бережного Я. В. від 18 серпня 2021 року в межах виконавчого провадження № НОМЕР_3 накладено арешт на майно - двокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить боржнику ОСОБА_1 .

Постановою приватного виконавця Бережного Я. В. від 02 вересня 2021 року в межах виконавчого провадження № НОМЕР_3 призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ОСОБА_4 , який має сертифікат, виданий 03.04.2020 за №248/20 Фондом державного майна України, для участі у виконавчому провадженні.

Згідно Звіту про проведення незалежної оцінки з визначення ринкової вартості двокімнатної квартири, загальною площею 45,6 м2, житловою площею 27,4 м2, що належить на праві приватної власності та розташована за адресою: АДРЕСА_1 , власник ОСОБА_1 , ринкова вартість квартири станом на 17.09.2021 становить 966 700 грн без ПДВ.

Листом від 24.09.2021 приватний виконавець повідомив сторін виконавчого провадження про результати визначення вартості та оцінки майна (т.1 а.с.250).

18.01.2022 приватним виконавцем винесено постанову про заміну сторони виконавчого провадження.

25.01.2021 торги не відбулися на підставі відсутності допущених учасників торгів.

25.10.2021 приватним виконавцем на адресу організатора торгів направлено повідомлення про здійснення уцінки нереалізованого майна боржника.

26.10.2021 на офіційному сайті ДП "Сетам" опубліковано лот №498777 з реалізації предмета іпотеки за стартовою ціною 773 360 грн.

22.11.2021 приватним виконавцем на підставі ст. 32 Закону України "Про виконавче провадження" винесено постанову про відкладення проведення виконавчих дій, зупинення торгів з реалізації лоту номер: 498777, до 30.11.2021 (а.с.211 т.1).

17.12.2021 проведено аукціон з реалізації лоту №498777.

21.12.2021 приватним виконавцем винесено постанову про зупинення вчинення виконавчих дій до розгляду питання заміни сторони стягувача правонаступником.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24 грудня 2021 року замінено стягувача АТ "УкрСиббанк" на його правонаступника - ТОВ "ФК "Ред Пойнт Фінанс".

18.01.2022 приватним виконавцем винесено постанову про поновлення вчинення виконавчих дій.

18.01.2022 приватним виконавцем винесено постанову про заміну сторони виконавчого провадження.

07.02.2022 приватний виконавець склав акт про реалізацію предмета іпотеки при примусовому виконанні виконавчого провадження № НОМЕР_3, про те, що відповідно до протоколу проведення електронних торгів № 566704 від 17 грудня 2021 року (лот №498777) ДП "Сетам", переможцем торгів визнано учасника №17 ТОВ "Інвестиційний будинок". Стартова ціна предмета іпотеки: 773 360 грн. Ціна продажу предмета іпотеки : 912 564,80 грн.

08.02.2022 приватним виконавцем винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу (п. 1 ч.1 статті 37 Закону України "Про виконавче провадження").

Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що вимоги про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акта про реалізацію предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів є неналежним (неефективним) способом захисту, оскільки відновлення прав особи, яка оспорює правочин купівлі-продажу майна з електронних торгів, охоплюється вимогою про визнання торгів недійсними.

Підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Сукупність цих обставин стороною позивача під час розгляду справи не доведена, зокрема, не надано належних і допустимих доказів того, що зазначені позивачем у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів.

Дії приватного виконавця щодо проведення оцінки спірної квартири для її подальшої реалізації мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Доводи позивача про те, що її не було повідомлено про майбутні торги та було порушено тридцяти денний термін підготовки до торгів, суд першої інстанції визнав необґрунтованими.

Оскільки в межах заявлених позовних вимог та за наведених обґрунтувань, судом не було встановлено будь-яких порушень при здійсненні процедури відчуження майна з прилюдних торгів, то позовні вимоги про визнання недійсним свідоцтва про право власності на придбане на торгах нерухоме майно також не підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Положеннями статей 15, 16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у статті 16 ЦК України.

Відповідно до частини другої статті 16, частини першої статті 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьої, п`ятої, шостої статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

За положеннями статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, чинній на час проведення електронних торгів № 566704 від 17 грудня 2021 року, передбачено, що стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Зазначений висновок узгоджується з положеннями статей 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України).

Разом з тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 грудня 2021 року у справі № 334/715/20 (провадження № 61-14112св21) зазначено, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Головною обставиною, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Подібні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2021 року у справі № 742/3070/18 (провадження № 61-628св20), в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 вересня 2021 року у справі № 295/6608/19 (провадження №61-13801св20), в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17.

Згідно з пунктом 1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок № 2831/5), електронний аукціон - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних аукціонів, за яким його власником стає учасник, який під час аукціону запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до протоколу №557592 проведення електронних торгів від 25.10.2021, торги з реалізації предмета іпотеки - двокімнатної квартири загальною площею 45,6 кв.м., житловою площею 27,4 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , стартова ціна 966 700 грн, не відбулися з підстав відсутності допущених учасників торгів (а.с.230 т. 1).

Відповідно до п. 1 розділу 9 Порядку № 2831/5 ( в редакції, що діяла на час проведення електронного аукціону) не реалізоване на електронному аукціоні нерухоме майно виставляється організатором на повторний електронний аукціон за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України "Про виконавче провадження".

Як вбачається з матеріалів справи, спірне нерухоме майно, не реалізоване на електронному аукціоні, виставлено організатором на повторний електронний аукціон за ціною 773 360 грн, що становить 80 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України "Про виконавче провадження".

Доводи апеляційної скарги про те, що допущене організатором електронного аукціону порушення в частині визначення стартової ціни на повторному електронному аукціоні призвело до порушення прав і законних інтересів позивача, є необґрунтованими, з огляду на фактичну реалізацію лоту за ціною 912 564,80 грн, що складає 94,4 % від початкової його вартості.

Посилання сторони позивача на те, що у разі виставлення нерухомого майна на другі торги за ціною 821 695 грн учасників могло бути більше і квартира могла би бути продана за ціною вищою, ніж 912 564, 80 грн, що призвело б до виконання зобов`язання у більшому розмірі, ґрунтуються на припущеннях.

Відповідних розрахунків, експертних висновків, висновків спеціалістів з приводу того, що стартова ціна в даному випадку вплинула на те, що цінова пропозиція учасника електронного аукціону могла бути більшою з огляду на більшу стартову ціну аукціону позивачем надано не було.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що виставлення нерухомого майна на повторні торги зі зменшенням його вартості на 80% , а не 85%, з огляду на те, що ціна продажу становила 94,4 % від початкової її вартості, не вплинуло на результат торгів.

Підлягають відхиленню доводи позивача щодо неповідомлення її про торги та порушення строку підготовки до електронних торгів, з огляду на існування постанови про відкладення проведення виконавчих дій від 22.11.2021 та постанови про зупинення виконавчих дій від 21.12.2021 ( по 18.01.2022).

Так, 26.10.2021 на сайті Організатора електронних торгів розміщено інформацію про нерухоме майно, що реалізується по лоту № 498777 із зазначенням часу та місця проведення електронних торгів та вартості продажу лоту. Електронні торги відбулися 17.12.2021. В період з 26.10.2021 по 22.11.2021 пройшло 27 календарних днів. В період з 01.12.2021 (дата закінчення строку дії постанови про відкладення проведення виконавчих дій) по 17.12.2021 пройшло 16 календарних днів. Отже, строк підготовки реалізації лоту складав не менше 30 календарних днів.

Отже, позивачем не надано належних і допустимих доказів, що зазначені нею порушення вплинули на результат електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував у своїх рішеннях, що право на судовий розгляд, гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, також захищає і виконання остаточних та обов`язкових судових рішень, які у державі, яка поважає верховенство права, не можуть залишатися невиконаними, завдаючи шкоди одній із сторін (наприклад, справа «Жовнер проти України» від 29 червня 2004 року, заява № 56848/00, § 33). Право на звернення до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби правова система держав-учасниць Конвенції допускала, що судове рішення, яке набрало законної сили та є обов`язковим для виконання, залишалося би невиконаним по відношенню до однієї зі сторін всупереч її інтересам. Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судове рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Враховуючи, що судове рішення залишається без змін, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат судом першої інстанції. Судовий збір за подання апеляційної скарги слід покласти на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Короті Романа Олександровича залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду міста Київ від 28 вересня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 19.04.2024.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук