Справа № 401/868/24
Провадження № 2/401/1081/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2023 року Суддя Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області Волошина Н.Л., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» , ОСОБА_2 про стягнення збитків, -

ВСТАНОВИВ:

29 березня 2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Сичов Антон Юрійович звернувся до суду з вищезазначеним позовом та просить стягнути в порядку ст. 625 ЦК України на користь ОСОБА_1 з Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» 502667 грн. 17 коп. та з ФОП ОСОБА_2 10520 грн. 34 коп., які складаються з інфляційних втрат та 3% річних , з підстав невиконання Приватним акціонерним товариством «Холдингова компанія «Київміськбуд» умов Попереднього договору купівлі продажу квартири від 21 грудня 2021 року та перешкоджання позивачу в реалізації права односторонньої відмови від Попереднього договору. Позивачем в позовній заяві наведено, що даний позов подається в порядку захисту прав споживача , в зв`язку з чим вважає, що у відповідності до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» вона звільнена від сплати судового збору.

02 квітня 2024 року представник відповідача Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» Варицький Євген Валентинович скерував до суду клопотання, у якому просив залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху та зобов`язати її сплатити судовий збір, оскільки порушений позивачем спір регулюється нормами цивільного законодавства , а не Законом України «Про захист прав споживачів».

Перевіривши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Від ціни позову залежить розмір судового збору, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Законом України «Про судовий збір» у ст. 3 визначено об`єкти справляння судового збору та надано перелік таких за які судовий збір не справляється, а у ст. 5 цього ж закону зазначено суб`єктів, які звільнені від сплати судового збору.

Таким чином, у відповідних статтях закону зазначені обставини за яких особи, як учасники цивільних справ мають пільги щодо сплати судового збору, тобто звільняються від сплати такого в силу закону.

Інші підстави для відстрочення чи звільнення від сплати судового збору, як наслідок вирішення відповідних клопотань та реалізації судом своїх дискреційних повноважень, зазначені у ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Крім цього, відповідно до частини третьої 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав.

Порушені права споживачів можуть захищатися як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу.

Натомість, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути з відповідачів інфляційні втрати та 3% річних у відповідних сумах з підстав ст. 625 ЦК України , тобто покласти на відповідачів відповідальність за неналежне (прострочене), на думку позивача, виконання грошового зобов`язання.

В свою чергу, згідно з ч. 2 ст. 625 ЦПК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення.

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019, справа №703/2718/16-ц, за змістом частини другої статті 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання.

Враховуючи наведене, підстави для застосування положень Закону України «Про захист прав споживачів» в частині звільнення позивачки від сплати судового збору у спірних правовідносинах відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі, що становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2022 року становить 3028 грн. 00 коп.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір та представити суду квитанцію про його сплату.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з підстав ч. 1 ст. 185 ЦПК України , з наданням позивачеві часу для усунення встановлених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» , ОСОБА_2 про стягнення збитків - залишити без руху.

Запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали привести позовну заяву у відповідність до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: сплатити судовий збір за звернення до суду з позовною вимогою майнового характеру у розмірі, що становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору) за реквізитами: Отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг м. Світловодськ, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, рахунок отримувача UA0011563, Код класифікації 22030101, Призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області, , та надати до суду квитанцію про сплату.

При цьому суд роз`яснює, що у разі наявності підстав, передбачених ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" , позивач вправі подати суду клопотання про відстрочення або звільнення від сплати судового збору , із зазначенням конкретного пункту ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" як підстави відстрочення чи звільнення, з наданням відповідних підтверджуючих доказів.

У разі невиконання вимог суду у визначений термін позовна заява з підстав п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 261 ЦПК України.

Суддя Світловодського міськрайонного суду

Кіровоградської області Н.Л. Волошина