П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2024 року м. Київ

Справа № 761/26747/23

Провадження № 22-ц/824/6668/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

учасники справи: позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Головне управління Пенсійного фонду України в м.Києві

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про стягнення компенсації частини доходів (пенсійних виплат) у зв`язку з порушенням строків їх виплат,-

В С Т А Н О В И В:

У липні 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про компенсацію втрати частини доходів (пенсії) у зв`язку із порушенням строків їх виплати, в якому позивач просить суд: стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на користь ОСОБА_1 55 946,30 грн. компенсації втрати частини доходів (пенсії) у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Позовна заява обґрунтована тим, що позивач є пенсіонером органів внутрішніх справ України (посвідчення № НОМЕР_1 ). Звільнений в запас з центрального апарату МВС України 9 серпня 2007 року на підставі Наказу №1055 о/с по особовому складу ГУБОЗ за п.64 «б» (через хворобу) відповідно до «Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ». Являється 2-ї групи (інвалідом війни), посвідчення серія НОМЕР_2 . З жовтня 2007 року перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києва.

Позивачем вказано, що пенсія йому призначена та виплачується відповідно до вимог Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 червня 2022 року (справа № 640/30535/21) задоволено його адміністративний позов та зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві провести перерахунок та виплату пенсії з 01.12.2019 року на підставі довідки Департаменту персоналу Міністерства внутрішніх справ України від 02.07.2021 №22/6-3109, з урахуванням проведених раніше виплат. Як вбачається з даних пенсійної справи, наданих Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві, у грудні 2022 року йому було здійснено відповідний перерахунок, за результатами якого нараховано загальну доплату (борг) у розмірі 105 758,53 грн., яка є різницею від суми перерахованої пенсії і фактично виплаченої за період з грудня 2019 року по грудень 2022 року

Позивач вважає, що відповідачем не враховано інфляційні втрати від несвоєчасної виплати цієї суми боргу та ненараховано їх, тому він вважає, що відповідачем порушено його право на одержання компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, що передбачено та регламентується Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», тому з відповідача в порядку компенсації втрати частини доходів (пенсії) у зв`язку з порушенням строків їх виплати за період з грудень 2019 року - червень 2023 у розмірі 55 946,30 грн.

У зв`язку із викладеним позивач просив суд позовну заяву задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.08.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у вказаній цивільній справі за позовом, розгляд цивільної справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2024 року

позовну заяву - задоволено.

Стягнуто з Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів (пенсійних витрат) у зв`язку із порушенням строків їх виплат у розмірі 55946,30 грн.

Стягнуто з Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на користь держави судовий збір в розмірі 1073,00 грн.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, 18 січня 2024 року Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, в особі керівника ОСОБА_2 подалоапеляційну скаргу, у яких, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2023 рокуі ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що основною умовою для виплати громадянину, передбаченої положеннями Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» компенсації є порушення строку встановлених строків виплати нарахованих доходів. Звертає увагу, що компенсації підлягають лише нарахован , але не виплачені грошові доходи, які не мають разового характеру, а тому посилання позивача на необхідність застосування до спірних правовідносин положень вказаного закону є безпідставними з огляду на те, що вони підлягають застосуванню виключно за умови порушення строків виплати вже нарахованих та належних до виплати періодичних платежів, у тому числі пенсійних виплат. Донарахована сама коштів була визначена до виплати у зв`язку з набранням законної сили судовим рішенням. Оскільки ГУ ПФУ в місті Києві здійснював всі нараховані пенсійні виплати позивачу у строку та згідно чинного законодавства, а інші розміри пенсії визначені позивачем, виплаті не підлягали, а отже правові підстави для виплати позивачу компенсації втрати частини доходів відсутні.Вказувало, що нараховані на виконання рішень суду кошти виплачуються в межах затверджених бюджетних призначень на погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, фінансування видатків, пов`язаних з погашенням заборгованості за рішеннями суду, відбувається в порядку черговості виконання рішень суду за датою набрання ними законної сили.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 05 січня 2024 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2024 року клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2024 року - задоволено та поновлено його.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про стягнення компенсації частини доходів (пенсійних виплат) у зв`язку з порушенням строків їх виплат.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 березня 2024 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просив апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Вказував на те, що судом першої інстанції було всебічно та повно досліджено наявні докази, встановлено всі обставини, що мають значення для справи та ухвалено аргументоване і мотивоване рішення з додержанням всіх норм матеріального і процесуального права. Зазначив, що доводи апеляційної скарги Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві є безпідставними та жодним чином не спростовують висновків суду і не впливають на їх правильність, а тому не вважатися обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом установлено, що ОСОБА_1 з жовтня 2007 року перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України та отримує пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Як вбачається з позовної заяви та не заперечувалось сторонами, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 червня 2022 (справа № 640/30535/21) задоволено його адміністративний позов та зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві провести перерахунок та виплату пенсії з 01.12.2019 на підставі довідки Департаменту персоналу Міністерства внутрішніх справ України від 02.07.2021 №22/6-3109, з урахуванням проведених раніше виплат.

Як вбачається з долученого до матеріалів справи розрахунку на доплату (виплату, утримання) пенсії за пенсійною справою №, за дорученням №Д /19 ОСОБА_1 , на підставі рішення суду, загальна доплата за період з грудня 2019 року по грудень 2022 року становить 105 758.53 грн. доказів зворотного відповідачем не надано.

Звертаючись до суду позовом, ОСОБА_1 просив виплатити йому компенсацію втрати частини доходів (пенсійних виплат) у зв`язку з порушенням строків їх виплати, посилаючись на те, що відповідач виконав рішення судів щодо нарахування та виплати йому пенсійних виплат, однак за вказаний період зросли ціни на споживчі товари та тарифи на послуги, що привело до втрати ним частини грошових доходів, а тому він має право на їх компенсацію.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що тривале не нарахування пенсії позивачу за минулі роки сталося з вини відповідача, зокрема, через призначення та виплату позивачеві заниженого розміру пенсії внаслідок порушення закону, а тому позивач має право на компенсацію частини доходів у зв`язку з несвоєчасним отриманням щомісячних пенсійних виплат , донарахованих ОСОБА_1 на підставі рішення суду в адміністративній справі.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Частиною другою статті 46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», яка регламентує виплату пенсій за минулий час, передбачено, що нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів. При цьому компенсація втрати частини пенсії у зв`язку з порушенням строків її виплати пенсіонерам здійснюється згідно із законом.

Питання, пов`язані зі здійсненням компенсації громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, врегульовані Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159.

Відповідно до ст.ст.1, 2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати», підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії, соціальні виплати, стипендії, заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

Із наведеного вбачається, що дія зазначених нормативних актів поширюється на підприємства, установи та організації всіх форм власності і господарювання та застосовується у всіх випадках порушення встановлених термінів виплати грошових доходів, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи), та стосується усіх доходів, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру (пенсії, соціальні виплати, стипендія, заробітна плата).

Основною умовою для виплати громадянину передбаченої статтею 46 Закону №1058-IV, статтею 2 Закону №2050-ІІІ та Порядком компенсації є порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії). При цьому компенсація за порушення строків виплати такого доходу проводиться незалежно від порядку і підстав його нарахування: самим підприємством, установою чи організацією добровільно чи на виконання судового рішення.

Аналогічного правового висновку дійшов і Верховний Суд України у постанові від 07 листопада 2012 року у справі №6-131цс12.

Згідно Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» пенсія - це щомісячна пенсійна виплата в солідарній системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, яку отримує застрахована особа в разі досягнення нею передбаченого цим Законом пенсійного віку чи визнання її інвалідом, або яку отримують члени її сім`ї у випадках, визначених цим Законом. Пенсія є щомісячною грошовою виплатою, тобто вона виплачується кожного місяця протягом строку, на який вона призначена; пенсія є тривалою виплатою.

Відповідно до ст.ст. 3, 4 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати», сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Пункти 1, 2 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159 відтворюють положення Закону №2050-ІІІ та конкретизують підстави та механізм виплати компенсацій.

Відповідно до пункту 3 Порядку компенсації підлягають такі грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру.

Таким чином, компенсації підлягають грошові доходи, які не мають разового характеру.

Відповідно до пункту 4 Порядку сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що позивач отримує пенсію, відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Така пенсія є щомісячною грошовою виплатою та не має разового характеру.

Тривале ненарахування пенсії позивачу в належному розмірі за період з 01 грудня 2019 року по 31 серпня 2022 року сталося з вини відповідача, зокрема, через призначення та виплату позивачеві заниженого розміру пенсії внаслідок порушення Закону, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач має право на стягнення з відповідача компенсації втрати доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Апеляційний суд перевіривши наданий позивачем розрахунок компенсації втрати доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати за період з грудня 2019 року по жовтень 2022 року, погоджується з ним.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача суми компенсації втрати частини доходів (пенсійних виплат) у зв`язку з порушенням строків їх виплат за період з грудня 2019 року по червень 2023 року у розмірі 55 946,30 грн.

Доводи апеляційної скарги про те, що основною умовою для виплати громадянину, передбаченої ст.2 Закону №2050, компенсації є порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії) та що компенсації підлягають лише нараховані, але не виплачені грошові доходи, які не мають разового характеру, колегія суддів відхиляє, оскільки заборгованість по виплаті пенсії позивача виникла у зв`язку з невірним нарахуванням пенсійного забезпечення, яке має виплачуватись щомісячно.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що нараховані на виконання рішень суду кошти виплачуються в межах затверджених бюджетних призначень на погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, фінансування видатків, пов`язаних з погашенням заборгованості за рішеннями суду, відбувається в порядку черговості виконання рішень суду за датою набрання ними законної сили не впливають на правильність висновків суду першої інстанції про наявність підстав для стягнення з відповідача компенсації втрати частини доходів (пенсії) у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції доказів, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції щодо підстав для задоволення позовних вимог є законними і обґрунтованими, відповідає обставинам справи та положенням матеріального закону.

Отже, суд першої інстанції всебічно і об`єктивно дослідив всі обставини справи, зібраним доказам дав вірну правову оцінку й постановив рішення, що відповідає вимогам закону, тому підстав для його скасування колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві - залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 14 листопада 2023 року - залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна