Київський районний суд м. Полтави
Справа № 2029/1110/2012
Провадження №2/552/79/24
У Х В А Л А

19.01.2024 Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Самсонової Р.А.,

секретар судового засідання Лебедєва Х.В.,

розглянувши об`єднану цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та за позовом ОСОБА_5 в інтересах малолітньої ОСОБА_6 , ОСОБА_3 до Харківської міської ради про визнання права проживання та користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач Харківська міська рада звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом до відповідачів про виселення з самовільно зайнятого житлового приміщення.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 07 лютого 2012 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою (справа №2029/1110/2012).

ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , також звернулись до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова з позовом до Харківської міської ради про визнання права проживання та користування житловим приміщенням (справа №644/2604/19).

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 10 квітня 2019 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 14 березня 2022 року №7/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ окремих судів Донецької, Запорізької та Харківської областей.

Відповідно до даного Розпорядження справи, які перебували в провадженні Ленінського районного суду м. Харкова та Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, підсудні Київському районному суду м. Полтави.

Справи №2029/1110/2012 та №644/2604/19 також передані на розгляд до Київського районного суду м.Полтави.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Полтави від 28 лютого 2023 року цивільну справу №2029/1110/2012 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виселення з самовільно зайнятого житлового приміщення прийнято до свого провадження.

Закрито провадження у даній справі в частині позовних вимог Харківської міської ради до ОСОБА_7 про виселення з самовільно зайнятого житлового приміщення у зв`язку з відсутністю спору.

Цією ж ухвалою об`єднано в одне провадження цивільну справу №2029/1110/2012 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виселення з самовільно зайнятого житлового приміщення та цивільну справу №644/2604/19 за позовом ОСОБА_5 в інтересах малолітньої ОСОБА_6 , ОСОБА_3 до Харківської міської ради про визнання права проживання та користування житловим приміщенням. Об`єднаній цивільній справі присвоєно номер №2029/1110/2012.

Після цього справа неодноразово призначалась судом до розгляду, але позивачі в судові засідання жодного разу не з`явились.

Так, позивач Харківська міська рада, яка належним чином повідомлена про дату час та місце розгляду справи (т.1 а.с.156, 194, 223, т. 3 а.с. 1, 28) в судові засідання, які судом призначалися на 31.03.2024 року, 08.06.2023 року, 27.07.2023 року, 15.11.2023 року, 19.01.2023 року, свого представника не направила. Заяви Київському районному суду про розгляд справи за відсутності її представника не подавала.

Позивачі за позовною заявою ОСОБА_5 , ОСОБА_3 до Харківської міської ради про визнання права проживання та користування житловим приміщенням, а саме ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та їх представник адвокат Статівка Олександр Євгенович у вказані судові засідання також не з`являлись.

При цьому про дату, час та місце судового розгляду ОСОБА_5 , ОСОБА_3 були повідомлені належним чином за адресою, що ними вказана у позовній заяві та інших заявах на адресу суду: АДРЕСА_1 .

Судові повістки за даною адресою позивачі не одержують, та повістки повертаються до суду з довідками поштової організації про причини невручення: «Адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Позивачі про зміну своєї адреси суду не повідомили.

В той же час судові повістки на зазначені судові засідання отримав представник позивачів адвокат Статівка Олександр Євгенович, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (т.1 а.с.158, 193, 220, 250, т. 3 а.с. 30).

Згідно ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Адвокат Статівка О.Є. представляє інтереси позивачів ОСОБА_8 , ОСОБА_3 на підставі договорів про надання правової допомоги №б/н від 13.05.2019, що підтверджується ордерами адвоката ХВ №000345, ХВ №000346 (т. 2 а.с.18, 19).

Тому ОСОБА_5 , ОСОБА_3 також є належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до п. 1, 2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом (частини 1, 2, пункт 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Будучи обізнаними про розгляд справи в суді, позивач або його представник всупереч положенням статті 44 ЦПК України, яка покладає на учасника обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами, протягом тривалого часу не вчинили жодних дій для з`ясування про стан судового провадження, з заявами про розгляд справи за їхньої відсутності, про забезпечення їх участі у засіданні в режимі відеоконференції чи з іншими заявами до суду не звертались.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

І представник Харківської міської ради (позивача за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ), і ОСОБА_5 , ОСОБА_3 (позивачі за позовом ОСОБА_5 в інтересах малолітньої ОСОБА_6 , ОСОБА_3 до Харківської міської ради про визнання права проживання та користування житловим приміщенням), які належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, до Київського районного суду м. Полтави з заявами про розгляд справи за їх відсутності не звертались, про причини неявки не повідомляли.

Тому враховуючи, що позивачі належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, з заявами про розгляд справи за їх відсутності до суду не зверталась, в судове засідання не з`явились повторно, позов Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та позов ОСОБА_5 в інтересах малолітньої ОСОБА_6 , ОСОБА_3 до Харківської міської ради про визнання права проживання та користування житловим приміщенням необхідно залишити без розгляду, роз`яснивши наслідки залишення без розгляду, передбачені ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та позов ОСОБА_5 в інтересах малолітньої ОСОБА_6 , ОСОБА_3 до Харківської міської ради про визнання права проживання та користування житловим приміщенням залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачів за викликом суду.

Роз`яснити, що згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий О.А.Самсонова