Справа № 308/3269/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 квітня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючої судді Логойди І.В., секретаря судового засідання Янцо М.В., розглянувши питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , у цивільній справі за позовом Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном

В С Т А Н О В И В:

Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користування майном.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.03.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою. Постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслано учасникам справи.

02.04.2024 до суду від ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , надійшла зустрічна позовна заява про визнання права власності.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення відповідної заяви без руху, зважаючи на таке.

Згідно з частиною 1 статті 193 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 193 ЦПК України встановлено, що до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За правилами абзацу першого частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, зустрічна позовна заява повинна відповідати вимогам, що встановлені процесуальним законом для позовної заяви, тоді як невідповідність цим вимогам є підставою для залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначаються Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

За правилами статті 3 цього Закону під майном, яке може оцінюватися, вважаються об`єкти в матеріальній формі, будівлі та споруди (включаючи їх невід`ємні частини), об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості, машини, обладнання, транспортні засоби тощо; паї, цінні папери; нематеріальні активи, у тому числі об`єкти права інтелектуальної власності; цілісні майнові комплекси всіх форм власності.

Статтею 5 Закону «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання, зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі.

Частиною першою статті 12 вказаного Закону передбачено, що звіт про оцінку майна є документом, складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Акт оцінки майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно. Якщо процедурами з оцінки майна для складання акта оцінки майна передбачене попереднє проведення оцінки майна повністю або частково суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Акт оцінки майна підлягає затвердженню керівником органу державної влади або органу місцевого самоврядування (частина третя статті 12 згаданого Закону).

Отже, належним підтвердження вартості майна є звіт про оцінку майна чи акт оцінки такого майна.

Відповідно до роз`яснень у пункті 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Згідно з частиною 2 статті 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

З огляду на відсутність належних доказів на підтвердження ринкової ціни спірного об`єкта суд виходить з того, що за наявними матеріалами зустрічної позовної заяви точну ціну позову на момент подання досліджуваної заяви до суду визначити неможливо.

Підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу складає 3028 грн.

Таким чином, мінімальний розмір судового збору, який підлягає сплаті фізичною особою за подання позову майнового характеру дорівнює 1211,20 грн. (3028 грн. * 0,4), а максимальний 15140 грн. (3028 грн. * 5).

Суд зауважує про те, що при поданні зустрічної позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

При цьому така сплата судового збору за відсутності відомостей про ціну майна не свідчить, що обчислення розміру судового збору проводилося з урахуванням ринкової вартості спірного об`єкта.

Із урахуванням викладеного суд звертає увагу на те, що виявлені недоліки можуть бути усунуті шляхом надання доказів реальної вартості спірної нерухомості, виходячи з якої позивачу за зустрічним позовом слід сплатити судовий збір та надати докази його сплати або надати докази доплати різниці між максимальним розміром судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру та фактично сплаченим судовим збором, що становить 13928,80 грн. (15140 грн. 1211,20 грн.).

Відповідно до частини 1 статі 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 193-194, 258-260 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , у цивільній справі за позовом Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном залишити без руху.

Надати ОСОБА_2 строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків зустрічної позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Копію ухвали надіслати ОСОБА_2 , його представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В. Логойда