Провадження № 2/127/3251/23
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 квітня 2024 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області
в складі: головуючого судді Волошина С.В.,
за участі секретаря судового засідання Сєдінкіної Ю.В.,
позивача ОСОБА_1 та її представника адвоката Арустамян А.Е.,
представника відповідача адвоката Грицуляка Т.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Злагода», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визнання договору дійсним,
В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Злагода», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визнання договору дійсним.
В судовому засіданні призначеному на 03.04.2024, представник позивача адвокат Арустамян А.Е. заявила клопотання про повернення даної цивільної справи до стадії підготовчого провадження, яке мотивувала тим, що в судовому засіданні, яке відбулось 07.03.2024 представником відповідача долучено до матеріалів справи докази, з яких слідує, що на даний час власником спірної квартири є ОСОБА_4 . Представник позивача у клопотанні стверджує, що про обставину набуття ОСОБА_4 спірної квартири вона дізналась лише 07.03.2024, що на її переконання обумовлює необхідність повернення судом до стадії підготовчого провадження, оскільки виключно в цій стадії, згідно вимог процесуального закону, можливо реалізувати процесуальну можливість на залучення ОСОБА_4 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала клопотання свого представника, просила його задовольнити.
Представник відповідача адвокат Грицуляк Т.П. в судовому засіданні щодо повернення даної цивільної справи до стадії підготовчого провадження та залучення до участі у справі ОСОБА_4 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, поклався на розсуд суду.
Суд, заслухавши пояснення учасників справи (їх представників), приходить до висновку про відмову в задоволенні, заявлених на стадії судового розгляду справи по суті, наведених вище клопотань, виходячи із наступних підстав.
Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
За змістом ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Відповідно до ч.1 ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми прав до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних корм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Так, у постанові від 16.12.2021 у справі №910/7103/21 Верховний Суд зазначив, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого судового провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадії процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.
Переглядаючи наведені вище справи в касаційному порядку Верховний Суд, формуючи свої висновки, пов`язував процесуальну можливість суду першої інстанції повернутись до стадії підготовчого провадження, з обставинами які виникли після закінчення судом стадії підготовчого судового провадження, як то наприклад: відчуження спірного майна на користь інших осіб (не учасників справи), здійснення поділу майна на відповідні частки, тощо, та як наслідок виникнення у сторони позивача процесуальної необхідності або зміни предмета/підстав позову, або залучення до участі у справі інших учасників, що здійснюється виключно на стадії підготовчого провадження (ст.ст. 49 53 ЦПК України).
Вказану процесуальну можливість суду першої інстанції Верховний Суд, в контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, пов`язує з необхідністю забезпечення особі права на справедливий суд та права на ефективний судовий захист, при зміні, після закінчення стадії судового провадження, фактичних обставин справи, чи складу учасників спірних правовідносин, чи з`ясування позивачем певних обставин, які йому не могли бути відомі до пред`явлення позову чи в підготовчому провадженні у справі, однак які мають істотне значення для справи та потребують (на переконання позивача) вчинення відповідних процесуальних дій, що можуть бути реалізовані виключно в стадії підготовчого провадження.
Фактичні обставини справи які стали підставою для Верховного Суду для висновку про можливість повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження та фактичні обставини у справі, яка на даний час розглядається судом є різними.
Суд не встановив обставин, які б могли бути визнані судом істотними та вагомими, та таких які обумовлюють необхідність повернення справи до стадії підготовчого провадження, з огляду на наступне.
Так, заявляючи клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження представник позивача обґрунтовує його тим, що існує потреба у залученні до участі у справі ОСОБА_4 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, оскільки він на даний час є власником спірної квартири, про що сторона позивача дізналась лише 07.03.2024.
З цього приводу суд зазначає наступне.
Як слідує з матеріалів справи, ухвалою суду від 05.09.2023 прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 15.11.2023 підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду справи по суті на 18.01.2024 на 10:00 год.
Ухвалою суду від 08.12.2023 в задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартири АДРЕСА_1 відмовлено.
Представник позивача адвокат Арустамян А.Е. подаючи заяву про забезпечення позову, долучила до матеріалів заяви копію витягу з Державного реєстру речових прав від 07.12.2023, сформованого на запит самого представника позивача адвоката Арустамян А.Е. З даного витягу слідує, що право власності на предмет іпотеки (квартиру АДРЕСА_1 ), з 13.12.2021 зареєстровано за ОСОБА_4 . Більше того, представник позивача посилається на цю обставину у своїй заяві про забезпечення позову, яка подана до суду 07.12.2023 (а.с. 104 зворот 105).
З огляду на вищевикладене, суд відхиляє доводи представника позивача щодо необізнаності до 07.03.2024 сторони позивача, що ОСОБА_4 є власником спірної квартири з 13.12.2021, оскільки такі доводи не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами справи.
При цьому суд увагу на те, що з 07.12.2023 (з моменту здійснення відповідного витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) до 18.01.2024 (до початку розгляду справи по суті), сторона позивача не була позбавлена процесуальної можливості заявити перед судом відповідне клопотання про залучення до участі у справі ОСОБА_4 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
Таким чином зміна фактичних обставин справи з моменту закінчення підготовчого провадження у справі не відбулась, про обставини, які представник позивача ставить в основу свого клопотання про повернення до стадії підготовчого судового провадження представник позивача дізналась, ще до початку розгляду справи по суті, та ці обставини їй були відомі щонайменше з 07.12.2023.
У зв`язку з чим, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про повернення цивільної справи до стадії підготовчого провадження.
Приймаючи вказане рішення суд також зважає і на те, що повернення до стадії підготовчого провадження нівелює саме значення наведеної стадії, яка уже проведена у цій справі, оскільки призведе до істотного дисбалансу між процесуальними правами позивача та відповідача, оскільки останній вступив у розгляд справи на стадії розгляду по суті та представнику відповідача було відмовлено в прийнятті відзиву на позовну заяву з підстав, в тому числі, пропуску відповідних процесуальних строків.
Завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу. (п.1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України).
Пунктом 4 ч. 1 ст. 197 ЦПК України встановлено, що у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.
Питання про вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору вирішується на стадії підготовчого провадження.
Таким чином, представник позивача, будучи обізнаною, ще до початку розгляду справи по суті з обставиною набуття права власності на спірну квартиру ОСОБА_4 пропущено встановлений законом/судом процесуальний строк для подання заяви про залучення до участі у справі ОСОБА_4 в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.
Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.
Зважаючи на вищезазначене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника позивача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 також слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 2,11, 53, 126, 258-261, 353 ЦПК України, суд,
В задоволенні клопотання представника позивача адвоката Арустамян Анаїт Едвардівни про повернення цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Злагода», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визнання договору дійсним, до стадії підготовчого провадження відмовити.
В задоволенні клопотання представника позивача адвоката Арустамян Анаїт Едвардівни про залучення до участі у цивільній справі ОСОБА_5 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відмовити.
В судовому засіданні оголосити перерву до 21 травня 2024 року до 10:00 год.
Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 03.04.2024.

Суддя: