провадження 2/521/893/24
10 квітня 2024 року м. Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси в складі:
головуючого судді Роїк Д.Я..,
за участю секретаря судового засідання Куліш П.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, -
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі позивач не мав можливості, оскільки пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки перебіг строку на прийняття спадщини співпав з введення на території України режиму воєнного стану, позивач змушений був вирішувати проблеми з організацією безпечних умов для життя та здоров`я, адже є особою похилого віку, пенсіонером, тому вчасно не звернувся до нотаріальної контори і пропустив строк на прийняття спадщини.
З 24 червня 2022 року діють нові зміни щодо строків прийняття спадщини під час дії воєнного стану, які запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації умовах воєнного стану». На підставі пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинений на весь час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, тому позивач вважав, що строк для прийняття спадщини продовжений до 10 місяців, що зумовило пропуск позивачем строку для прийняття спадщини, у зв`язку з чим позивач звернулася з зазначеною позовною заявою до суду.
Позивач та його представник адвокат Сметюх В.С. про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, однак у судове засідання не з`явилися, але від представниці позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.
Представник відповідача про час, дату та місце судового засідання був повідомлений у встановленому порядку, поважних причин неявки суду не представив. Заяви про розгляд справи за його відсутністю суду не надано.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Суд, розглянувши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, надані докази, давши їм оцінку в сукупності, вважає, що визнання представницею відповідача позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому, суд приймає визнання представницею відповідача позову, і вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.
Суд вважає, що між сторонами склалися правовідносини, що випливають із цивільного законодавства, пов`язані із спадковим правом, тому, при вирішенні спору між сторонами, слід керуватися Цивільним Кодексом України.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , його матір`ю зазначена ОСОБА_3 .
ОСОБА_3 , яка доводилася матір`ю позивачу, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя ОСОБА_3 належало нерухоме майно у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1 . , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 13 жовтня 1993 року .
Як вбачається з заяви ОСОБА_1 , останній звернулвся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .
Позивач звернувся до нотаріуса Бежана А.В. з заявою про заведення спадкової справи та про видачу йому свідоцтва про право на спадщину. Нотаріусом було детально вивчено документи та усно відмовлено Позивачу у задоволенні вищевказаних заяв через пропуск строку на звернення. Натомість, надано роз`яснення стосовно процедури звернення суду за встановленням додаткового строку на прийняття спадщини. Саме встановлення додаткового строку на прийняття спадщини і змусило Позивача звернутися за захистом своїх прав до Малиновського районного суду міста Одеси.
Обґрунтовуючи поважність строку пропуску звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, позивач вказує на те, що він у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, змушений був вирішувати проблеми з організацією безпечних умов для життя та здоров`я, адже є особою похилого віку, пенсіонером .
Відповідно до ст. 1216, ст. 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за змістом ст. 1218 ЦК України.
Глава 87 ЦК України врегульовує здійснення права на спадкування.
Згідно із статтею 1268 ЦК України прийняття спадщини є правом спадкоємця (спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її).
Процедуру прийняття спадщини внормовано статтею 1269 ЦК України, у відповідності до якої спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).
Згідно пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Однак правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються ЦК України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України.
Строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).
Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого продовжено. Нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 164 з відповідними змінами та доповненнями.
Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено.
Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.
Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22).
Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини відповідно до статті 1270 ЦК України, є присічним. У свою чергу позивач ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини звернулася до нотаріальної контори 29 серпня 2023 року, що свідчить про пропуск ним строку для прийняття спадщини. Позивач, звертаючись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, як на підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини посилається на введення в Україні воєнного стану, зупинення перебігу строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття.
Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги посилання позивача на введення воєнного стану, які унеможливили своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавця, звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску строку такого звернення до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки під час установленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини в країні було введено воєнний стан, а також діяла постанова Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», суд дійшов висновку, що причину пропуску позивачем встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини можна визнати поважною, тому строк для прийняття спадщини позивачем пропущений з поважної причини.
Більш того, в судовому засіданні було встановлено, що позивач не відмовився від прийняття спадщини після смерті спадкодавця та звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на зазначене майно у зв`язку з пропуском строку для подання зазначеної заяви. Спадщина після смерті ОСОБА_3 до наявного часу ніким не прийнята.
Виходячи з досліджених в судовому засіданні доказів, з урахуванням обставин справи, суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк три місяці для подачі ним заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , оскільки він пропустив вказаний строк з поважної причини.
На підставі ст. ст. 1216, 1217, 1233, 1272 ЦК України, керуючись 2, 7, 19, 48, 76-81, 211, 223, 247, 258-259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом- задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці з дня набрання чинності наявного рішення суду, для подачі ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду.
Суддя Роїк Д.Я.