Справа № 529/93/24
Провадження № 2/529/133/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 лютого 2024 року суддя Диканського районного суду Полтавської області Петренко Л.Є., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Диканського ВДВС у Полтавському районі Полтавської області про зняття арешту із спадкового майна, -

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про зняття арешту з нерухомого майна житлової квартири, яка належали її нині померлому батьку ОСОБА_2 .

Розглянувши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що таку слід залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, позивачкою ОСОБА_1 не дотримано вимог згаданого вище пункту, зокрема, не зазанчено присвоєного їй РНОКПП, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету як у неї так і у відповідача та третьої особи по справі.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи, однак у позовній заяві відсутній такий розрахунок.

Також позовна заява не містить відомостей про те чи позивачкою ОСОБА_1 не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з таких самих підстав, що прямо передбачено п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст.83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Разом з тим, позивачка ОСОБА_1 просить суд зняти арешт з всього нерухомого майна, яке належало її нині померлому батьку, вказуючи номер реєстраційного обтяження, однак самої інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, щодо внесення відповідного обтяження реєстратором під зазначеним вище номером, до суду не подано.

Слід звернути увагу позивача на суб"єктний склад сторін.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року в справі № 905/386/18 (касаційне провадження № 12-85гс19) зроблено висновок, що «при розгляді скарг стягувача чи боржника на дії органу державної виконавчої служби, пов`язані з арештом і вилученням майна та його оцінкою, господарський суд перевіряє відповідність цих дій приписам статей 57,58 Закону України «Про виконавче провадження». Вимоги інших осіб щодо належності саме їм, а не боржникові майна, на яке накладено арешт, реалізуються шляхом подання ними з додержанням правил юрисдикційності позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на майно і звільнення його з-під арешту. В такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним з підстав, передбачених законом. Орган державної виконавчої служби у відповідних випадках може залучатися господарським судом до участі у справах як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна».

Аналогічна правова позиція викладено у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 28.04.2021 року у справі №235/2617/19 (провадження №61-7867св20).

Вказані недоліки підлягають усуненню позивачкою ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За наведених вище обставин, приходжу до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Диканського ВДВС у Полтавському районі Полтавської області про зняття арешту із спадкового майна, залишити без руху та надати позивачці 10-денний строк з дня отримання вказаної ухвали, для усунення недоліків.

У разі не усунення вказаних недоліків у визначений термін позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Є. Петренко