ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 639/8197/21

провадження № 61-14773св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Синельникова Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коссе Людмила Миколаївна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Кішкіна Олена Олександрівна,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на постанову Харківського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року у складі колегії суддів: Бурлака І. В., Мальованого Ю. М., Яцини В. Б.,

Короткий зміст позовних вимог

1. У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коссе Л. М., приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Кішкіна О. О., про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

2. Позовна заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_4 , а ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько - ОСОБА_5 .

3. Після смерті батьків відкрилась спадщина на 3-х кімнатну квартиру АДРЕСА_1 . Батьки за життя заповіту не залишили, тому спадкоємцями першої черги є діти спадкодавців, а саме він та ОСОБА_6 .

4. З метою прийняття спадщини 11 травня 2021 року він звернувся до приватного нотаріуса Коссе Л. М. із заявою про прийняття спадщини після померлих батьків, надавши оригінали свідоцтв про смерть батьків, про що у спадковому реєстрі нотаріусом була заведена спадкова справа № 67620424. Він одразу повідомив про те, що у нього є рідна сестра, яка також має право на спадщину. Під час вивчення нотаріусом правовстановлюючих документів на квартиру виявилось, що у нього були не всі необхідні документи через те, що квартира розташована в кооперативному будинку та для отримання підтвердження права власності необхідна детальна інформація з реєстрів БТІ.

5. В подальшому нотаріус ОСОБА_7 виготовила необхідні запити, з якими він забезпечив виготовлення копій документів на підтвердження права власності його покійної матері на квартиру АДРЕСА_1 .

6. Після закінчення шестимісячного терміну з дня реєстрації спадкової справи під час чергового візиту до приватного нотаріуса з`ясувалось, що з невідомих йому причин нотаріус відкрила спадкову справу лише щодо померлої матері ОСОБА_8 , а спадкову справу по факту смерті батька ОСОБА_5 відкрито не було.

7. В свою чергу рідна сестра ОСОБА_2 без узгодження порядку спільного прийняття спадщини звернулась до іншого приватного нотаріуса Кішкіної О. О., яка відкрила спадщину по факту смерті батька. До приватного нотаріуса Коссе Л. М. сестра не зверталась, оскільки була зареєстрована в квартирі з батьками та вважається такою, що прийняла спадщину.

8. Позивач вказував, що рідна сестра з незрозумілих мотивів не повідомила нотаріуса про те, що у неї є рідний брат, а сама нотаріус не спромоглась це з`ясувати, хоча мала для цього всі можливості.

9. Крім того, приватного нотаріуса Кішкіну О. О. навіть не зацікавила та обставина, що по факту смерті матері ОСОБА_4 вже відкрита спадщина у нотаріуса Коссе Л. М. і вона бачила це в спадковому реєстрі, однак навіть не зателефонувала колезі для з`ясування питання, хто до неї звертався для відкриття спадкової справи, та повідомлення про необхідність йому подати аналогічну заяву до спадкової справи, яку відкрила вона за заявою сестри.

10. Таким чином, він з незалежних від нього причин, через об`єктивні та непереборні обставини фактично залишився поза спадщиною після смерті батька та його усунуто від права на спадщину з боку рідної сестри.

11. З метою врегулювання конфлікту між обома нотаріусами 26 листопада 2021 року він з дружиною й адвокатом, сестра з сином, чоловіком й адвокатом зустрілись у приватного нотаріуса Коссе Л .М. Під час зустрічі, з метою якомога простіше вирішити питання для оформлення спадкових справ між двома спадкоємцями, нотаріус запропонувала ОСОБА_2 скористатись правом надати згоду на подачу ним заяви про прийняття спадщини.

12. На вказану пропозицію відповідач відповіла грубою відмовою, наслідком чого єдиним можливим шляхом поновити йому строк для прийняття спадщини за законом є звернення до суду.

13. Враховуючи наведене, просив суд встановити йому додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_5 .

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції

14. Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 22 травня 2023 року у складі судді Рубіжного С. О. у задоволенні позовних вимог відмовлено.

15. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не доведено жодної поважної причини, пов`язаної з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

16. Постановою Харківського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.

17. Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 22 травня 2023 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позовні вимоги задоволено.

18. Встановлено ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_5 .

19. Вирішено питання щодо судових витрат.

20. Скасовуючи рішення місцевого суду та задовольняючи позовні вимоги, суд апеляційної інстанції виходив із того, що суд першої інстанції не врахував вчинення позивачем дій, спрямованих на реалізацію його спадкових прав, а саме його звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в межах шестимісячного строку після смерті ОСОБА_4 , визнання нотаріусом звернення позивача з відповідною заявою про відкриття спадщини після смерті обох батьків та своєї помилки щодо заведення спадкової справи лише після смерті матері позивача. При цьому апеляційним судом враховано незначний пропуск позивачем шестимісячного строку, а саме шість днів.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

21. У жовтні 2023 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 .

22. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 02 листопада 2023 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано цивільну справу і надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

23. У касаційній скарзі представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення місцевого суду.

24. Підставою касаційного оскарження заявник зазначає застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду 05 грудня 2018 року у справі № 756/2764/15-ц, від 30 червня 2021 року у справі № 133/600/19 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

25. Також підставою касаційного оскарження заявник зазначає порушення норм процесуального права, оскільки суд апеляційної інстанції встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

26. Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції ґрунтує свої висновки щодо вчинення позивачем всіх необхідних дій та неприйняття спадщини в силу непереборних для нього обставин, як підстав поважності причин пропуску строку, виключно на поясненнях позивача та третьої особи.

27. Вказує, що спадкова справа після смерті матері позивача відкрита за його заявою, тому він мав можливість особисто пересвідчитись, за смертю якої особи було відкрито спадкову справу.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

28. У грудні 2023 року до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_9 , у якому вказано, що оскаржуване судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

29. Також у грудні 2023 року до Верховного Суду надійшли пояснення по справі від ПНХМНО ОСОБА_7 , у яких остання вказує, що датою внесення актового запису про смерть ОСОБА_4 та ОСОБА_5 значиться 06 травня 2021 року, номери записів 9232 та 9233. Ці відомості дали їй підстави вважати, що вказані особи померли в один день. Зазначає, що вона припустилась помилки, вважаючи, що спадкодавці померли в один день. Вказує, що нею помилково було заведене спадкову справу тільки після смерті матері позивача, вона мала завести також спадкову справу після смерті батька позивача, так як він помер на наступний день після смерті дружини.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

30. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 (а. с. 6, т. 1).

31. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 (а. с. 7, т. 1).

32. ОСОБА_1 та ОСОБА_6 є рідними братом і сестрою та є спадкоємцями першої черги після смерті батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а. с. 11, т. 1; а. с. 8, 29-32, т. 2).

33. З копії спадкової справи № 7/2021, заведеної 11 травня 2021 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Коссе Л. М. після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , вбачається, що справа заведена на підставі заяви ОСОБА_1 . Будь-якої інформації про існування інших спадкоємців заява ОСОБА_1 не містить (а. с., 1 т. 2).

34. 11 травня 2021 року нотаріусом Коссе Л. М. сформовано витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть щодо ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 9232 від 06 травня 2021 року, та ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 9233 від 06 травня 2021 року (а .с. 9, 10, т. 2).

35. Нотаріусом Коссе Л. М. здійснені дії щодо отримання інформації із спадкового реєстру щодо наявності інформації заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту після ОСОБА_4 . Дій щодо отримання інформації із спадкового реєстру щодо наявності інформації заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту після ОСОБА_5 не здійснювалось.

36. Також матеріали спадкової справи містять копію нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про відмову від спадщини після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 дочки ОСОБА_4 та претензія кредитора акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» від 21 липня 2021 року (а. с. 12,15, т. 2).

37. 04 листопада 2021 року нотаріусом Коссе Л. М. отримана заява ОСОБА_2 про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_4 , підпис спадкоємця посвідчено приватним нотаріусом Кішкіною О. О. (а. с. 23, т. 2).

38. За життя ОСОБА_4 19 жовтня 1983 року склала заповіт, яким на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження - все її майно, де б таке не знаходилось та з чого б воно не складалось, заповіла батьку ОСОБА_11 (а. с. 34, т. 2).

39. ОСОБА_11 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а. с. 35, т. 2).

40. 27 січня 2022 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Коссе Л. М. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про на спадщину за законом, оскільки аналіз наявних в спадковій справі документів, поданих для видачі свідоцтва про право на спадщину, дозволяє зробити висновок про те, що склад спадкового майна на цей час визначити неможливо (а. с. 46, т. 2).

41. З копії спадкової справи № 121/2021 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 вбачається, що справа заведена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кішкіною О. О. на підставі заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 від 02 листопада 2021 року. Із заяви вбачається, що нею також повідомлено про інших спадкоємців, а саме ОСОБА_1 та відсутність інших спадкоємців (а. с. 44, т. 2).

42. Нотаріусом здійснено дії щодо отримання інформації із спадкового реєстру щодо наявності інформації щодо заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту після ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дій щодо отримання інформації із Спадкового реєстру щодо наявності інформації щодо заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту після ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не здійснювалось. Нотаріусом також отримано інформацію про зареєстрованих осіб разом із спадкодавцем за місцем його проживання.

43. 02 листопада 2021 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кішкіною О. О. направлено повідомлення на адресу ОСОБА_1 , яким повідомлено про отримання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 та запропоновано подати заяву про прийняття спадщини або відмову від її прийняття. Повідомлення було повернуто з відміткою про закінчення терміну зберігання (а. с. 64-66, т. 2).

44. 10 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Кішкіної О. О. із заявою про видачу свідоцтва на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_5 , а також просив видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом (а. с. 79, т. 2).

45. 15 листопада 2021 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кішкіною О. О. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про на спадщину за законом, оскільки він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у строк, передбачений статтею 1270 ЦК України, а також з підстав неможливості встановлення належності спадкового майна та з якої частки воно складається (а. с. 82, т. 2).

46. З письмових пояснень приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Коссе Л. М. вбачається, що у травні 2021 року до неї дійсно звернувся ОСОБА_5 з відповідною заявою про відкриття спадщини після його померлих батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 11 травня 2021 року вона здійснила безпосередній доступ до Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть стосовно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , в результаті чого отримано відповідні витяги, в яких датою внесення актового запису про смерть зазначається 06 травня 2021 року, що дало їй підстави вважати, що вказані особи померли в один день, що в свою чергу призвело до того факту, що нею не було окремо заведено спадкову справу після померлого ОСОБА_5 . Тобто, саме через неповне з`ясування всіх фактичних обставин нею не було окремо заведено спадкову справу після померлого ОСОБА_5 , в той час як позивач звернувся за прийняттям спадщини після обох його померлих батьків і об`єктивно вважав, що нею було заведено спадкові справи по факту смерті і ОСОБА_4 , і ОСОБА_5 . Таким чином, позивач фактично вчинив всі необхідні фактичні та юридично значущі дії щодо прийняття ним спадщини після його померлих батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а. с. 47, т. 1).

Позиція Верховного Суду

47. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

48. Так, частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

49. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

50. Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановленні в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

51. Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права

52. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

53. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

54. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях; 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

55. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

56. За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

57. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

58. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

59. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

60. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

61. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

62. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

63. При цьому, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

64. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

65. Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

66. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

67. Судами встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , а ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 .

68. ОСОБА_1 та ОСОБА_6 є рідними братом і сестрою та є спадкоємцями першої черги після смерті своїх батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

69. ОСОБА_2 постійно проживала разом із спадкодавцями на час відкриття спадщини, тому вважається такою, що прийняла спадщину. При цьому у визначений законом строк, а саме 02 та 04 листопада 2021 року вона також звернулася до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після смерті батьків.

70. ОСОБА_1 на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцями. 11 травня 2021 року він звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Коссе Л. М. із заявою про прийняття спадщини тільки після смерті матері ОСОБА_4 . З заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 позивач звернувся 10 листопада 2021 року.

71. Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 посилався на те, що під час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини він повідомляв нотаріуса про те, що обидва його батьків померли з різницею в один день та він надав оригінали свідоцтв про смерть. Також він одразу повідомив про те, що у нього є рідна сестра, яка також має право на спадщину. Однак, після закінчення шестимісячного терміну з дня реєстрації спадкової справи під час чергового візиту до приватного нотаріуса з`ясувалось, що з невідомих йому причин нотаріус відкрила спадкову справу лише щодо померлої матері ОСОБА_8 , а спадкову справу після смерті батька ОСОБА_5 не відкрито.

72. Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коссе Л. М. в своїх письмових поясненнях зазначала, що у травні 2021 року до неї дійсно звернувся ОСОБА_5 з відповідною заявою про відкриття спадщини після його померлих батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 11 травня 2021 року вона здійснила безпосередній доступ до Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть стосовно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , в результаті чого отримано відповідні витяги, в яких датою внесення актового запису про смерть зазначається 06 травня 2021 року, що дало їй підстави вважати, що вказані особи померли в один день, що в свою чергу призвело до того факту, що нею не було окремо заведено спадкову справу після померлого ОСОБА_5 . Тобто, саме через неповне з`ясування всіх фактичних обставин нею не було окремо заведено спадкову справу після померлого ОСОБА_5 , в той час як позивач звернувся за прийняттям спадщини після обох його померлих батьків і об`єктивно вважав, що нею було заведено спадкові справи по факту смерті і ОСОБА_4 , і ОСОБА_5 . Таким чином, позивач фактично вчинив всі необхідні фактичні та юридично значущі дії щодо прийняття ним спадщини після його померлих батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

73. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

74. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

75. Суд апеляційної інстанції, врахувавши звернення ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , пояснення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Коссе Л. М. щодо звернення ОСОБА_1 у травні 2021 року з відповідною заявою про відкриття спадщини після його померлих обох батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , визнання нотаріусом своєї помилки щодо заведення спадкової справи лише після померлої ОСОБА_4 , дійшов правомірного висновку про наявність підстав для скасування рішення місцевого суду та задоволення позовних вимог.

76. При цьому судом враховано вчинення позивачем дій, спрямованих на реалізацію спадкових прав, а саме його звернення до нотаріуса у визначений статтею 1270 ЦК України строк після смерті батька, визнання нотаріусом звернення ОСОБА_1 до нею з відповідною заявою про відкриття спадщини після смерті обох померлих батьків та своєї помилки щодо заведення спадкової справи лише після смерті матері позивача.

77. З урахуванням встановлених судом апеляційної інстанції обставин, колегія суддів погоджується з висновком апеляційного суду про існування підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини пропущено позивачем із поважних причин. Судом також враховано незначний період пропуску вказаного строку, а саме шість днів.

78. Посилання заявника на неврахування апеляційним судом висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 756/2764/15-ц, від 30 червня 2021 року у справі № 133/600/19, відхиляються колегією суддів, оскільки судові рішення у справі, яка переглядаються, та у наведених постановах, ухвалено за різних фактичних обставин.

79. Доводи заявника про те, що суд апеляційної інстанції встановив обставини на підставі недопустимих доказів, відхиляються колегією суддів, оскільки суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу в апеляційному порядку, врахував, серед іншого, надані пояснення ПНХМНО ОСОБА_7 , й, відповідно, на підставі встановлених обставин ухвалив судове рішення.

80. Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц).

81. Таким чином, суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення місцевого суду та задовольняючи позовні вимоги, правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

82. Вказані, а також інші доводи, наведені в обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування судового рішення суду апеляційної інстанції, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні заявником норм матеріального і процесуального права й зводяться до переоцінки судом доказів, що у силу вимог статті 400 ЦПК України не входить до компетенції суду касаційної інстанції.

83. Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судових рішень.

84. Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення.

2. Постанову Харківського апеляційного суду від 26 вересня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: Н. Ю. Сакара

О. В. Білоконь

Є. В. Синельников