Справа № 130/1813/23
Провадження № 22-ц/801/368/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Шепель К. А.
Доповідач:Оніщук В. В.
УХВАЛА

19 січня 2024 рокуСправа № 130/1813/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

судді-доповідача: Оніщука В.В.,

суддів: Рибчинського В. П., Медвецького С. К.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу,

за апеляційною скаргою адвоката Керницької Оксани Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 25 жовтня 2023 року,

в с т а н о в и в:

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 25 жовтня 2023 року заяву адвоката Керницької О. В. в інтересах ОСОБА_1 про повернення позовної заяви та повернення сплаченого судового збору було задоволено частково: позовну заяву повернуто представнику позивача, а також повернуто судовий збір, сплачений позивачем за подання до суду позовної заяви та заяви про забезпечення позову.

Водночас суд відмовив у задоволенні заяви у частині повернення судового збору за подання позивачем апеляційних скарг на ухвали Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 07 серпня 2023 року та 16 серпня 2023 року, оскільки вони були розглянуті апеляційним судом по суті і за наслідками їх розгляду ухвалені судові рішення.

Не погодившись із такою ухвалою у частині відмови у задоволенні вимог, адвокат Керницька О. В. в інтересах ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу в оскаржуваній частині скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_4 задовольнити та повернути йому сплачений судовий збір за апеляційне оскарження ухвал суду першої інстанції.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 08 січня 2024 року апеляційну скаргу адвоката Керницької О. В. в інтересах ОСОБА_4 було залишено без руху з таких підстав.

У апеляційній скарзі адвокат Керницька О. В. зазначила, що копію оскаржуваної ухвали від 25 жовтня 2023 року вона отримала в електронному кабінеті у ЄСІТС 31 жовтня 2023 року, відтак останнім днем для подання апеляційної скарги було 15 листопада 2023 року.

Апеляційний суд звернув увагу на те, що апеляційна скарга датована 09 листопада 2023 року та була надіслана на адресу суду засобами поштового зв`язку 31 грудня 2023 року, тобто після закінчення строку на апеляційне оскарження.

При цьому на адресу апеляційного суду апеляційна скарга надійшла 03 січня 2024 року (вхідний номер 75).

Оскільки адвокат Керницька О. В. при поданні апеляційної скарги не порушувала питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції та не зазначала жодних поважних підстав для його поновлення, апеляційну скаргу було залишено без руху та надано скаржниці десятиденний строк для надання обґрунтованої заяви про поновлення строку на подання апеляційної скарги із зазначенням поважних підстав для його поновлення.

Ухвала суду Вінницького апеляційного суду від 08 січня 2024 року була доставлена у електронні кабінети у ЄСІТС адвокату Керницькій О. В. та її довірителю ОСОБА_1 09 січня 2024 року о 01 год. 22 хв., що підтверджується відповідною довідкою.

09 січня 2024 року від адвоката Керницької О. В. через ЄСІТС до апеляційного суду надійшло клопотання про надіслання копії конверту, у якому надійшла апеляційна скарга до суду.

Супровідним листом Вінницького апеляційного суду від 10 січня 2024 року скан-копія конверта була надіслана адвокату та ї довірителю у електронні кабінеті ЄСІТС та на електронну пошту.

17 січня 2024 року до Вінницького апеляційного суду через ЄСІТС надійшло клопотання адвоката Керницької О. В. про усунення недоліків, у якій адвокат зазначає, що апеляційна скарга на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 25 жовтня 2023 року була підготовлена нею 09 листопада 2023 року та цього ж дня подана до відділення поштового зв`язку №27 м. Хмельницького для пересилання до Вінницького апеляційного суду.

Під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці поштового відправлення був зроблений відбиток поштового календарного штемпеля, з зазначенням дати відправлення (09.11.2023) та номеру відділення поштового зв`язку (27) відповідно до вимог постанови КМУ № 270 від 05 березня 2009 року «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку».

Однак, на конверті, у якому містилась апеляційна скарга, окрім штемпеля з правильною датою (09.11.2023) та номером відділення поштового зв`язку (27) наявний ще один поштовий штемпель 31.12.2023.

Представник позивача не могла подати апеляційну скаргу для відправлення 31 грудня 2023 року, оскільки у вказаний день відділення № 27 у м. Хмельницькому не працювало.

Позивач не несе відповідальності за роботу відділення поштового зв`язку та йому невідомо, чому та яким чином на конверті, в якому містилась апеляційна скарга, наявний поштовий штемпель з датою 31.12.2023, що є неможливим.

Окрім того, у представника позивача адвоката Керницької О. В. є визначені робочим графіком вихідні дні субота та неділя, а тому адвокат Керницька О. В. не могла подати лист з апеляційною скаргою для пересилання ВПЗ у неділю (вихідний день).

Посилаючись на викладене, адвокат Керницька О. В. просила суд поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 25 жовтня 2023 року та відкрити апеляційне провадження.

Вирішуючи клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до положень статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Отже, за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У клопотанні про поновлення строку адвокат Керницька О. В. зазначає, що на конверті, у якому містилась апеляційна скарга, окрім штемпеля з правильною датою (09.11.2023) та номером відділення поштового зв`язку (27), наявний ще один поштовий штемпель 31.12.2023.

Положеннями ст. 1, 18 ЗУ «Про поштовий зв`язок» визначено, що поштова марка це державний знак, виготовлений у встановленому законодавством порядку, що містить зазначення його номінальної вартості та назви держави Україна, який є засобом оплати послуг поштового зв`язку з пересилання листів, поштових карток, що надаються призначеним оператором поштового зв`язку.

Відповідно до п. 59 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 05 березня 2009 року № 270, послуги поштового зв`язку оплачуються під час їх замовлення відправником або під час вручення адресатом (одержувачем), якщо інше не передбачено відповідним договором про надання послуг поштового зв`язку у національній валюті за діючими тарифами. Просту письмову кореспонденцію оплачує тільки відправник.

Підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є, зокрема, поштові марки, наклеєні на письмову кореспонденцію або нанесені типографським способом на поштові конверти, поштові картки (п. 62 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 05 березня 2009 року № 270).

Під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці кожного поштового відправлення проставляється відбиток поштового календарного штемпеля. Дата відбитка поштового календарного штемпеля маркувальної (франкувальної) машини повинна відповідати даті подання письмової кореспонденції для пересилання. Якщо на письмовій кореспонденції, поданій для пересилання, відсутній відбиток поштового календарного штемпеля або зазначена дата не відповідає даті подання її для пересилання, така кореспонденція повертається відправникові для відповідного оформлення (п. 58 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 05 березня 2009 року № 270).

Пунктом 1.3 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12 травня 2006 р. № 211, календарний штемпель спеціальний штамп (печатка), призначений для погашення поштових марок на поштових відправленнях, оформлення поштових відправлень, розрахункових квитанцій, касових документів та іншої виробничої документації.

Апеляційний суд констатує, що на поштовому конверті, у якому на адресу суду надійшла апеляційна скарга адвоката Керницької О. В. в інтересах ОСОБА_1 , поштова марка, яка є підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції, погашена календарним штемпелем 31 грудня 2023 року, відділення ДЕПО ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ, каса № 3.

Наявний посередині поштового конверту штамп із ймовірно зазначеною датою 09.11.23 (зазначеною нерозбірливо), на який посилається адвокат Керницька О. В. як на вірний, з урахуванням зазначених вище норм, не може бути прийнятий судом до уваги, адже він проставлений із порушенням порядку надання послуг поштового зв`язку та пересилання поштових відправлень.

При цьому колегія суддів звертає увагу на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга реєструється у день її надходження до суду апеляційної інстанції та не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу, визначеному в порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 359 ЦПК України питання про відкриття апеляційного провадження у справі вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, передбаченому статтею 357 цього Кодексу.

За висновками ЄСПЛ саме на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення у справі «Богонос проти росії» від 5 лютого 2004 року). У рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України» та «Пономарьов проти України»).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 4 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

На переконання колегії суддів, адвокат Керницька О. В., яка є фахівцем у галузі права, подавши апеляційну скаргу, як вона зазначає, 09 листопада 2023 року та враховуючи передбачені ст. 357, 359 ЦПК України строки, мала б із цього часу цікавитися долею поданої нею апеляційної скарги.

Натомість протягом двох місяців аж до отримання у електронному кабінеті ЄСІТС 09 січня 2024 року ухвали Вінницького апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху, ані адвокат Керницька О. В., ані позивач ОСОБА_1 жодних відповідних дій не вчиняли.

Така поведінка сторони позивача не демонструє добросовісність використання своїх процесуальних прав і готовність брати участь у справі на всіх етапах її розгляду та у сукупності зі встановленими судом обставинами дає підстави для висновку, що апеляційна скарга не була подана 09 листопада 2023 року.

За змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

У §§ 46, 47 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Ryabykh v. russia», заява № 52854/99, §§ 51 і 52, ECHR 2003-Х). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03, § 41, від 03 квітня 2008 року).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку скаржника є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Ураховуючи, що адвокат Керницька О. В. та позивач ОСОБА_1 були достовірно обізнані про це судове провадження, а також зобов`язані цікавитися прийнятим судовим рішенням про відкриття апеляційного провадження у справі, однак не продемонстрували добросовісне ставлення до реалізації ними права на апеляційне оскарження, наведені причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення не дають достатніх і переконливих підстав для визнання їх поважними та поновлення відповідного строку.

Жодних інших поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, яким судом апеляційної інстанції ще не надавалася правова оцінка, у клопотанні не зазначено.

Апеляційний суд звертає увагу, що вирішуючи питання поновлення строку апеляційного оскарження, суд враховує тривалість пропущеного строку у майже два місяці у той час, коли строк на оскарження ухвали суду становить п`ятнадцять днів, а також зазначені адвокатом Керницькою О. В. обставини пропуску строку звернення до суду, які залежали виключно від волі скаржника.

При цьому, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, судом не встановлено.

За змістом статтею 357, 359 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо наведені у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження підстави для його поновлення визнані судом неповажними.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Керницької О. В. в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 25 жовтня 2023 року слід відмовити.

Керуючись статтями 126, 358, 381 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Визнати неповажними зазначені адвокатом Керницькою Оксаною Вікторівною підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 25 жовтня 2023 року.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Керницької Оксани Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 25 жовтня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В. В. Оніщук

Судді С. К. Медвецький

В. П. Рибчинський