ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2773/24 Справа № 216/1685/21 Суддя у 1-й інстанції - Кузнецов Р.О. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

17 січня 2024 року м.Кривий Ріг

Суддя Дніпровського апеляційного суду Бондар Я.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 грудня 2023 року, у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 грудня 2023 року ОСОБА_1 повернуто заяву про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення від 21.04.2022 року, у справі №216/1685/21.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Апеляційний суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття апеляційного провадження, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 до апеляційної скарги подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, вказуючи на те, що судовий збір справляється тільки у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, до числа яких він не відноситься, що підтверджено копією його Пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 , тому неможливо здійснити обчислення розміру судового збору для непрацездатних осіб в залежності від прожиткового мінімуму для працездатних осіб на підставі ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір». Вказує, що його прожитковий мінімум в розмірі 2361 грн., як особи, що втратила працездатність, не відповідає встановленому законом прожитковому мінімуму для працездатних осіб в розмірі 3028 грн., до яких він не належить.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно зчастинами 1,3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, визначеному законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору напевний строк, але недовше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищенаведеною правовою нормою Закону України «Про судовий збір» встановлено чіткий та вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Аналогічна практика щодо застосування відповідних норм процесуального права міститься в ухвалах Верховного Суду від 05 квітня 2023 року по справі №335/10295/20, від 05 квітня 2023 року по справі №128/2928/22 від 05 квітня 2023 року, від 07 квітня 2023 року по справі №205/5429/19.

Підстави для звільнення або відстрочення сплати судового збору відсутні, оскільки ОСОБА_1 не наводить доводи і не подає докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Пільги щодо сплати судового збору встановлені статтею 5 Закону України «Про судовий збір», перелік яких не підлягає розширеному тлумаченню.

У клопотанні про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 не вказує про належність його до категорій, що можуть бути звільненні від сплати судового збору за законом, та, відповідно, не додає докази на підтвердження таких обставин. Додана до клопотання про звільнення від сплати судового збору копія пенсійного посвідчення не свідчить про наявність пільг, встановлених Законом України «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон), за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення справляється судовий збір.

Відповідно до частини дев`ятої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Положеннями ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 1 листопада 2011 року (з подальшими змінами та доповненнями) (далі Закон 3674-VІ) визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Так, згідно п.п.9 п.1 ч.2 ст.4 Закону України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір» ставка за подання апеляційної скарги для фізичної особи на ухвалу суду складає 605,60 грн. (3028х0,2=605,60).

За подання апеляційної скарги скаржником судовий збір не сплачено.

Отже, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір в розмірі 605,60 грн. за наступними реквізитами: отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/22030101, код отримувача ; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0004628, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: *;101;______ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ___ (Дата оскаржуваного рішення) по справі ____ (Номер справи), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Таким чином, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

За частиною другою статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 грудня 2023 року необхідно залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для сплати судового збору або надання інших відомостей його річного доходу за повний попередній календарний рік

Керуючись частиною 2 статті 357 ЦПК України, апеляційний суд,

УХВАЛИВ

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Центрально-Міського районного суду міста КривогоРогу Дніпропетровської області від 28 грудня 2023 року відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 грудня 2023 року, у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Сітісервіс-КР» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Суддя Я.М. Бондар