У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" квітня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є.,

з секретарем Цалко Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини,

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Ухвалою суду від 18 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін

Ухвалою суду від 23 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків.

Ухвалою суду від 28 жовтня 2023 року постановлено продовжити розгляд справи, перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Протокольною ухвалою суду від 16 листопада 2023 року залучено до участі у справі третю особу Конотопську районну державну адміністрацію Сумської області, закрито підготовче провадження по справі та справу призначено до судового розгляду по суті на 06 лютого 2024 року.

В судове засідання, призначене на 06 лютого 2024 року позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили.

Протокольною ухвалою суду від 06 лютого 2024 року відкладено розгляд справи на 17 квітня 2024 року.

Крім того, судом на адресу позивача надіслано лист з роз`ясненнями положень ст. 257 ЦПК України.

17 квітня 2024 року в судове засідання позивач та представник позивача повторно не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили.

Крім того, відповідач та представник третьої особи в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від третьої особи до суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі.

Судом поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача та представника позивача в судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи з його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи з його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем свої процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилася до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не зверталася, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1, ст.ст. 257, 260, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна