Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2027/23
Провадження № 2/382/175/24
У Х В А Л А

15 січня 2024 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/2042/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" (далі - ТОВ "ФК "ЄАПБ") звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором №1979598 від 31.05.2021 року в розмірі 19 680 грн.

У позовній заяві зазначено, що 31.05.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "ЛІНЕУРА УКРАЇНА" та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №1979598. Після укладення договору факторингу, відповідно до Реєстру боржників до Договору факторингу №27062022 від 27.06.2023, ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 19680 грн, з яких: 6 000 грн - сума заборгованості за основною сумою боргу; 13 680 грн - сума заборгованості за відсотками. Згідно з умовами кредитного договору позичальник зобов`язується вчасно повернути кредит, сплатити відсотки за користування кредитом в порядку, визначеному цим Договором. Незважаючи на це, відповідач не виконав свого обов`язку та припинив повертати наданий йому кредит в строки, передбачені кредитним договором. В разі сплати відповідачем коштів на рахунок первісного кредитора, вони були б перераховані на рахунки ТОВ "ФК "ЄАПБ" та зараховані на погашення кредитної заборгованості. Всупереч умовам кредитного договору, незважаючи на повідомлення, відповідач не виконав свого зобов`язання. Після відступлення позивачу права грошової вимоги до відповідача, останній не здійснив жодного платежу для погашення існуючої заборгованості ні на рахунки ТОВ "ФК "ЄАПБ", ні на рахунки попереднього кредитора.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Позовна заява не містить викладу обставин якими позивач обґрунтовує свої вимоги, оскільки не зазначено, коли було відповідачу надано кредит (встановлено кредитний ліміт) по якому рахунку та в якій сумі. Крім того, не зазначено: - в якому порядку та на яких умовах позичальник зобов`язувався повертати кредити (тіло, розмір процентів); - коли саме відповідач перестав здійснювати платежі (не виконувати свої зобов`язання належним чином); - за який період існує заборгованість за тілом кредитів (за які саме місяці та в якому розмірі); - посилання на докази надсилання та отримання боржником письмового повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові.

Посилання в позовній заяві на пункти, розділи договору та на додані докази, тобто зазначення в яких доказах та пунктах містяться обставини, якими обґрунтовано позовні вимоги не є їх викладом в позовній заяві.

Крім цього, позивач не викладає обставин, на яку банківську карту, що належить відповідачу, були перераховані кредитні кошти та не зазначає доказів, що підтверджують факт отримання відповідачем кредитних коштів у розмірі, зазначеному в кредитних договорах.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Разом із тим, позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку суми, яка заявлена до стягнення.

Відповідно до ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п. 5.26. ДСТУ 4163:2020 "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів" затвердженого наказом ДП "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" № 144 від 01.07.2020 р., відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Проте, додані до позовної заяви копії документів засвідчені за допомогою факсиміле.

Факсиміле з латині «facsimile» - зробити подібне. Фактично це печатка, кліше, що відтворює власноручний підпис, аналог останнього.

Підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Факсиміле - це печатка, за допомогою якої відтворюється підпис, який є копією підпису уповноваженої особи. Факсиміле від власноручного підпису відрізняється тим, що відсутня можливість стверджувати, що документ містить дійсну волю особи, чий підпис відтворено.

Частиною 3 ст. 207 Цивільного кодексу України передбачено, що використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Приймаючи до уваги те, що використання факсиміле при засвідченні копій документів не передбачено чинним законодавством, а випадок його застосування за письмовою згодою сторін у даному випадку не застосовується, а також враховуючи те, що факсиміле по своїй суті є копією графічного зображення підпису особи, суд не може вважати підпис ОСОБА_2 таким, що додані до позовної заяви копії документів засвідчені належним чином. Напис про прошиття та скріплення документів не свідить про їх засвідчення у встановленому порядку.

За наявності зазначених недоліків позовної заяви, з урахуванням клопотання позивача про розгляд справи без його особистої участі, провадження у справі не може бути відкрито.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

При цьому, надання позивачу строку для усунення недоліків необхідно розглядати не як перешкоджання доступу до правосуддя? а як дотримання чинного законодавства України, адже практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом приведення її у відповідність до положень чинного законодавства, надання відповідних документів.

Керуючись, ст. ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Нарольський