Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Хамник М.М.,

секретаря судового засідання Гефнер К.-С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру частки у спадщині, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру частки у спадщині.

Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовує тим, що після смерті її чоловіка ОСОБА_4 , у встановлений строк подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за померлим. Однак, у зв`язку з тим, що в свідоцтві про право власності на житло не зазначено розмір часток у праві власності на квартиру, а лише вказано те, що квартира перебуває у спільній сумісній власності, нотаріус немає можливості видати свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 до визначення часток у праві власності.

Ухвалою суду від 24.11.2023 відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. Призначено підготовче судове засідання.

У підготовче судове засідання позивачка не з`явилась, разом з тим її представник адвокат Довжанин О.М. 26.12.2023 через канцелярію суду подала клопотання в якому просить провести розгляд справи без її участі та участі позивача. Позовні вимоги підтримує, просить такі задоволити.

Також 22.01.2024 від представника позивача адвоката Довжанин О.М. надійшло клопотання в якому остання просить про розгляд справи, який призначено на 23.01.2024, без її участі та участі позивача. Позовні вимоги підтримує, просить суд задоволити позов у повному обсязі.

Відповідачі у підготовче судове засідання не з`явились, через канцелярію суду подали відзиви на позовну заяву в яких позовні вимоги визнали повністю та просили провести розгляд справи без їх участі та участі захисника.

За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступного висновку.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 чоловік позивачки, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 17 листопада 2009 року, яке видане виконкомом Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатській області. На випадок смерті ОСОБА_4 заповіту не залишив.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належну йому частину у праві спільної сумісної власності на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана квартира приватизована та набута у спільну сумісну власність ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим Ужгородським комбінатом хлібопродуктів №1.

У відповідності до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право спадкування почергово. В першу чергу право на спадкування за законом, згідно зі ст.1261 ЦК України, мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Відтак, спадкоємцями першої черги за померлим чоловіком є дружина ОСОБА_1 (свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_2 , видане повторно 12.11.2019 Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області), а також ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які являються його дітьми (свідоцтво про народження серія НОМЕР_3 , видане повторно 08.06.2011 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області; свідоцтво про народження серія НОМЕР_4 , видане 14.03.1978 міськвідділом ЗАГСу м.Ужгород).

Після смерті чоловіка позивач у встановлений для цього строк подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за померлим. Однак, у зв`язку з тим, що в свідоцтві про право власності на житло не зазначено розміру часток у праві власності на квартиру, а лише вказано те, що квартира перебуває у спільній сумісній власності, нотаріус немає можливості видати свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 до визначення часток у праві власності, про що повідомив позивачу листом від 13.11.2023 №115/02-14.

У відповідності до ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Частиною 2 ст. 372 ЦК України передбачено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Як установлено з матеріалів справи всі співвласники разом приватизували квартиру, однаково володіли та користувались житлом, між ними не було укладено ніяких угод відносно зміни розмірів часток у праві власності на квартиру, а тому їхні частки як співвласників у спільній сумісній власності є рівними і кожному із них, як співвласнику, належить право власності на 1/4 частки квартири.

Враховуючи наведене, а також визнання позову відповідачами, вважаю, що є достатні підстави для задоволення позовних вимог у повному обсязі та визначення розміру часток співвласників у спільній сумісній власності на квартиру з метою відновлення прав ОСОБА_1 та надання їй можливості в подальшому отримати свідоцтво про право на спадщину на майно, успадковане за померлим чоловіком

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1-4,5,12,13,76-81,89,258,263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру частки у спадщині, - задовольнити повністю.

Визначити, що ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 належить по 1/4 частки у праві спільної часткової власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , належало 1/4 частки у праві спільної часткової власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Закарпатського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач 1: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач 2: ОСОБА_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повне рішення складено 23 січня 2024 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М.Хамник