Справа № 171/2323/23
Номер провадження 2/184/132/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2024 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області в складі: головуючого судді - Томаш В.І., з участю секретаря судового засідання - Михайлової Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в місті Покрові, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Панкратова С.В. до Зеленодольської міської територіальної громади в особі Зеленодольської міської ради Криворізького району Дніпропетровської області, третя особа: Приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Богомолов Вадим Ігоревич про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. Свої позовні вимоги мотивує тим, що в зв`язку з військовою агресією, вона виїхала за межі с. Велика Костромка. ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач народила сина - ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєструвалася як переселенець в м. Кривий Ріг. ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Велика Костромка, Криворізького району Дніпропетровської області помер її батько ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . ОСОБА_3 склав заповіт, яким все своє майно заповідав їй. Вона є внутрішньо переміщеною особою, доглядає маленьку дитину, що в свою чергу призвело до того, що вона не мала можливості після відкриття спадщини вчасно звернутися до нотаріуса. Постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області від 23.09.2023 року їй відмовлено у заведенні спадкової справи, в зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини та за відсутністю доказів про постійне проживання із спадкодавцем на момент його смерті. Інших спадкоємців, крім неї, які претендують на спадок, чи прийняли спадщину, після смерті її батька немає.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином, наданням відзиву не скористалися, причини неявки суду не повідомили.

Згідно ч.1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін,на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження позивача ОСОБА_4 батьком зазначений ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Велика Костромка, Криворізького району Дніпропетровської області ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 виданого 09.03.2023 р..

11.05.2010 р. ОСОБА_3 склав заповіт, яким все своє майно заповідав своїй дочці ОСОБА_4 позивачу по справі.

Після його смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з надвірними спорудами.

05.05.2022 року позивачка зареєструвалася як внутрішньо переміщена особа, що підтверджується довідкою1209-.

Позивачу було рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відповідно роз`яснення приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Богомолова В.І. в зв`язку з пропуском шестимісячного строку з заявою та відсутністю даних про реєстрацію за однією адресою разом зі спадкодавцем.

Позивач зазначає, що у зв`язку збройною агресією російської федерації проти України та оголошенням воєнного стану та припиненням функціонування державних реєстрів, не змогла оформити спадщину.

Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до статей 1220-1222, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до пп. 1.1-1.4 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 за № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану. У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в реєстрі нотаріус повинен витребувати від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть.

Відповідно до положень ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст.1262 ЦК України).

Згідно із статтями 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до статті 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила цієї норми застосовуються, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини суд визнав поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Закон не містить переліку таких причин, тому обставини, на які посилається позивач, оцінюються судом з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та наданих ними доказів.

Окрім спеціальних норм спадкового права, які регулюють питання строку для прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК), при вирішенні справ цієї категорії суд також має враховувати загальні засади цивільного судочинства та європейські стандарти щодо захисту права власності, в тому числі принцип пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства, дотримання якого є необхідним за положеннями Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, запроваджене статтею 8 Конституції України та статтею 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004).

Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності».

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.

Втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», пункт 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, пункт 47).

Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання.

Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги.

Отже, в даній справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове майно, витребування у нього цього майна з передачею відумерлої спадщини у власність територіальної громади тощо.

Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не в повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ним було пропущено строк для прийняття спадщини через сукупність вище перелічених поважних причин.

За такого, виходячи з принципу справедливості, при всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, враховуючи об`єктивні та непереборні причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку про обґрунтованість позову та надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини, що відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням статті 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Оскільки позивач не просить відшкодувати їй судові витрати, тому відповідно з урахуванням диспозитивності цивільного судочинства, суд вважає за можливе не здійснювати розподіл судового збору.

Керуючись ст. ст.4,12,89, 206,259,263-265,282 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Панкратова С.В. до Зеленодольської міської територіальної громади в особі Зеленодольської міської ради Криворізького району Дніпропетровської області, третя особа: Приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Богомолов Вадим Ігоревич про визначення додаткового строку на прийняття спадщини- задовольнити.

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку на прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Надати позивачці ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини три місяці від дня набрання рішенням законної сили.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду через Орджонікідзевський міський суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду В. І. Томаш