Справа № 214/6346/23
У Х В А Л А

про витребування доказів, виклик свідків, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті

05 лютого 2024 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю секретаря судового засідання Попкової Ю.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на нерухоме майно, та зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна спільної сумісною власністю та визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 ОСОБА_3 та просить суд встановити факт її проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з грудня 2003 року по лютий 2014 року, визнавши за нею право власності на будинок із земельною ділянкою по АДРЕСА_1 , посилаючись на придбання ними вказаного будинку у період спільного проживання за життя спадкодавця та відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Ухвалою суду від 06 жовтня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 18 грудня 2023 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна спільної сумісною власністю та визнання права власності в порядку спадкування до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на нерухоме майно, об`єднавши вимоги в одне провадження.

У підготовче судове засідання учасники процесу не з`явилися, до суду надійшли заяви позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 та відповідача за первісним позовом і позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про розгляд підготовчого засідання за їх відсутності.

Відповідно до частини першої статті 198, частини першої статті 223 ЦПК України неявка учасників процесу не перешкоджає здійсненню підготовчого провадження.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду (частини друга, третя статті 189 ЦПК України).

Завданнями підготовчого провадження є, зокрема, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (пункти 1-3, 6 частини першої статті 189 ЦПК України).

У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше (пункти 3, 7 частини другої статті 197 ЦПК України).

У підготовчому судовому засіданні судом виконані дії, передбачені частиною другою статті 197 ЦПК України.

Підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви згідно положень статті 198 ЦПК України, для залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі чи ухвалення рішення судом не встановлено, учасники процесу не заявляли.

Підстави для колегіального розгляду справи, передбачені статтею 34 ЦПК України, відсутні.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (частина третя статті 49 ЦПК України).

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета і підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (постанова Верховного Суду від 10 травня 2023 року у справі № 759/8609/20 (провадження № 61-9333св22).

Так, позивачка за первісним позовом ОСОБА_1 у поданій заяві в редакції від 11 січня 2024 року доповнила позовні вимоги новими вимогами, тобто змінила предмет позову.

Разом з тим, згідно частини п`ятої статті 49 ЦПК України, у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

У справі відсутні докази реєстрації відповідачів в системі «Електронний суд», доказів надсилання заяви про уточнення позовних вимог (доповнення позовних вимог новими) відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 матеріали справи не містять, тому заяву слід повернути позивачу.

Щодо клопотання позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про виклик та допит відповідача ОСОБА_3 , то з тексту вказаного клопотання неможливо встановити, в якості кого просить викликати та допитати позивачка відповідача ОСОБА_3 у якості свідка (на підставі статей 91, 92 ЦПК України) чи у якості сторони по справі. При тому, що надавати пояснення учасником процесу по суті вимог його право, а не обов`язок, суд не може на даному етапі розгляду справи вирішити питання про визнання явки відповідача обов`язковою для надання нею пояснень, тому вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання.

Стосовно залишення зустрічного позову ОСОБА_2 та ОСОБА_3 без розгляду з підстав відсутності реєстрації представника ОСОБА_2 адвоката Страха Є.О. електронного кабінету в ЕСІТС, то адвокат ОСОБА_5 має зареєстрований електронний кабінет, що підтверджується відомостями з Автоматизованої системи документообігу суду, а тому вказане клопотання задоволенню не підлягає.

У прохальній частині зустрічного позову відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 просять викликати свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 для допиту по суті заявлених вимог зустрічного позову.

З метою об`єктивного та всебічного розгляду справи, на підставі статей 90-91 ЦПК України, суд вважає необхідним задовольнити клопотання, викликавши у судове засідання вказаних свідків та попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Стосовно викладеного в прохальній частині вимоги про витребування доказів, то суд вважає необхідним відмовити, оскільки вказана вимога не відповідає положенням частин 1, 2 статті 84 ЦПК України: відсутнє клопотання (окремо подане) про витребування доказів; не зазначено: обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати (з огляду на наявність у матеріалах справи договорів купівлі-продажу предмета спору), підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Клопотання позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про долучення письмових доказів до матеріалів справи суд вважає можливим задовольнити, зазначивши з врахуванням заперечення відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 , що суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) виключно при ухваленні рішення у справі по суті.

Стосовно клопотання позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 про витребування з Криворізької північної державної податкової інспекції ГУ ДПС у Дніпропетровській області відомості про доходи відповідача ОСОБА_1 у 2007-2010 р.р., з метою підтвердження чи спростування доводів у відзиві на зустрічний позов щодо придбання ОСОБА_1 спірного майна у тому числі за її власні кошти, суд вважає можливим задовольнити, оскільки витребувані відомості входять в предмет доказування у справі.

Інших клопотань, заяв від учасників процесу до початку підготовчого судового засідання до суду не надійшло.

До початку судового розгляду справи по суті процесуальних дій вчиняти не потрібно, тому враховуючи, що сторони не врегулювали спір до судового розгляду, не виявили бажання щодо укладення мирової угоди, передачі справи на розгляд третейського суду чи проведення врегулювання спору за участю судді, суд на підставі частини другої статті 200 ЦПК України вважає можливим закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 197-200 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Повернути ОСОБА_1 заяву про уточнення позовних вимог в редакції від 11 січня 2024 року..

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виклик та допит відповідача ОСОБА_3 .

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залишення без розгляду зустрічного позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Задовольнити заяву відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виклик свідків повністю.

Викликати свідків: ОСОБА_6 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_3 ) та ОСОБА_8 ( АДРЕСА_4 ) у судове засідання для надання показань та попередити свідків про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Задовольнити клопотання відповідача ОСОБА_2 про долучення доказів повністю, долучивши до матеріалів справи письмові докази, викладені в клопотанні від 11 січня 2024 року.

Задовольнити клопотання відповідача ОСОБА_2 про витребування доказів частково.

Витребувати з Криворізької північної державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (Дніпропетровська область, Криворізький район, м. Кривий Ріг, пр. Героїв-підпільників, буд. 42) дані (довідку) про доходи ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 ) за період з 2007-2010 роки.

У задоволенні іншої частини клопотань відмовити.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на нерухоме майно, та зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна спільної сумісною власністю та визнання права власності в порядку спадкування.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 10-00 годину 05 березня 2024 року в приміщенні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Встановити загальний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та загальний порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються.

Викликати в судове засідання для розгляду справи по суті учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Ткаченко