СНІГУРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

іменем України

11 квітня 2024 року м.Снігурівка

справа №485/1785/23

провадження № 2/485/56/24

Снігурівський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючої судді Бодрової О.П.,

за участю секретаря судового засідання Літвінової Д.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Снігурівка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

установив:

У грудні 2023 року до суду надійшов позов ОСОБА_1 до Снігурівської міської територіальної громади, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається із: житлового будинку, що знаходиться у АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,2336 га з кадастровим номером 48257804:18:001:0006, яка розташована у АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 4,31 га з кадастровим номером :04:000:0050, яка розташована в Миколаївській області, Баштанський району, Олександрівська сільська рада. Позивачка та рідна сестра ОСОБА_4 є дочками спадкодавця. ОСОБА_5 спадщину не приняла та не бажає її приймати. Інші спадкоємці за законом та заповітом відсутні. 13.02.2022 позивачка виїхала до Німеччини, але у зв`язку з повномасштабним вторгненням в Україну збройних сил російської федерації до України не повернулась. 16.09.2023 позивачка звернулася з заявою про прийняття спадщини. Приватним нотаріусом Баштанського районного нотаріального округу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Посилаючись на поважність причин пропуску строку, позивач просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю у шість місяців.

Позов подано ОСОБА_6 .

Суддя Снігурівського районного суду Миколаївської області своєю ухвалою від 04 грудня 2023 року відкрила провадження у справі.

Снігурівський районний суд Миколаївської області своєю ухвалою від 15 лютого 2024 року замінив відповідача у справі Снігурівську міську раду на ОСОБА_2

Снігурівський районний суд Миколаївської області своєю ухвалою від 25 березня 2024 року закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду.

У судовому засіданні представник відповідача заявила клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, так як позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, посилаючись на те, що ордер, який є в системі «Електронний суд», не місить прізвище, ім`я, по батькові особи, якій надається правова допомога.

У судовому засіданні адвокат Сафіна О.Т. зазначила про те, що ордер не містить обов`язкового реквізиту через технічну помилку.

Заслухавши представника відповідача, адвоката Сафіну О.Т., дослідивши матеріали справи, позовну заяву, а також документи в системі «Електронний суд», суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з огляду на таке.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Стаття 257 ЦПК України передбачає вичерпний перелік підстав для залишення позовної заяви, провадження за якою відкрите, без розгляду через виникнення обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

За змістом частини четвертої статті 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю, ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

У частині другій статті 26 Закону України від 05.07.2012 №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 затверджено Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (далі - Положення №41).

Згідно з пунктом 4 Положення №41 ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

За приписами пункту 6 Положення №41 бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Таким чином, ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», є письмовий документ встановленої форми, що містить обов`язкові реквізити, передбачені Положенням №41, зокрема, прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Згідно з пунктом 8 Положення про ЄСІТС підсистема "Електронний кабінет" (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - це підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (пункт 9 Положення про ЄСІТС).

Пунктом 24 Положення про ЄСІТС визначено, що підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) є підсистемою ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Згідно з пунктом 26 Положення про ЄСІТС електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Відповідно до абзацу першого пункту 27 Положення про ЄСІТС до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Абзацом другим цього пункту обумовлено, що технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Верховний Суд у справі № 755/1549/22 (постанова від 22 березня 2023 року) досліджував поняття електронного документу та електронного підпису.

Електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною (стаття 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги» (частина перша статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

У разі надсилання електронного документа кільком адресатам або його зберігання на кількох електронних носіях інформації кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа (частина друга статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Оригінал електронного документа повинен давати змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством; у визначених законодавством випадках може бути пред`явлений у візуальній формі відображення, в тому числі у паперовій копії. Електронна копія електронного документа засвідчується у порядку, встановленому законом. Копією документа на папері для електронного документа є візуальне подання електронного документа на папері, яке засвідчене в порядку, встановленому законодавством (частини четверта-шоста статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Матеріалами справи підтверджується, що позовна заява була сформована ОСОБА_6 через підсистему «Електронний суд», та на підтвердження повноважень адвоката було надано копію ордеру на надання правничої (правової) допомоги.

Виходячи із примірнику справи, що сформована в автоматизованій системі документообігу суду (далі - АСДС) в електронному вигляді та в підсистемі «Електронний суд» (https://cabinet.court.gov.ua), перелік документів, що надавались адвокатом через підсистему «Електронний суд» місить, зокрема, ордери, в яких відсутні прізвище, ім`я, по батькові особи, якій надається правова допомога.

Ордери, які міститься в матеріалах електронної справи, відрізняється від його роздрукованої копії, що міститься у паперовому вигляді в матеріалах справи.

Відповідно до вищезазначених норм, оригіналом документа є саме документ в електронній формі, а його паперова форма є копією документа, відтвореною на папері. Тож передусім суд має досліджувати на предмет підписання електронний документ, а не його паперову копію.

Сформовані ордери через підсистему «Електронний суд» не свідчать про те, що ОСОБА_6 є представником ОСОБА_1 , тому на думку суду, позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, а тому вказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 257, 260 ЦПК України, суд

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали до Миколаївського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Повна ухвала складена 18 квітня 2024 року.

Суддя О.П.Бодрова