Роздільнянський районний суд Одеської області
Справа № 511/998/24
Номер провадження: 2/511/366/24
18 квітня 2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді: Гринчак С. І.,
секретаря судового засідання Замковенко О.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області цивільну справу за позовом позовною заявою Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські Електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості вартості необлікованої електричної енергії,
Короткий зміст позовної заяви.
Свої вимоги мотивували тим, що АТ «ДТЕК Одеські електромережі» є постачальником електричної енергії в будинок по АДРЕСА_1 , в якому проживає споживач ОСОБА_1 .
За адресою: АДРЕСА_1 де проживає ОСОБА_1 був відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 .
Під час перевірки уповноваженими представниками АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії 11.08.2023 року за адресою споживання, було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок до електромережі, що є власністю АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від опори до електропроводки будинку, розрахунковий лічильник відсутній. АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» був складений Акт про порушення № 8015729 від 11.08.2023 року, який підписано останньою без внесення до акту своїх зауважень.
В добровільному порядку відповідач заборгованість не сплатив, а тому просили стягнути суму збитків в судовому порядку.
Позиції сторін у судовому засіданні.
Представник позивача -адвокат Жук І.О. в судове засідання не з`явилася, про день та час слухання справи була сповіщена належним чином, надала через канцелярію суду заяву, якою підтримала позовні вимоги, просила суд задовольнити їх в повному обсязі та справу розглянути у її відсутність, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. (а.с.45)
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про дату час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини неявки суду не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи або слухання справи у її відсутність суду не надала, не подала відзив. ( а.с.44)
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням ним про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 223 ЦПК України, суд зі згоди позивача вважає за можливе розглядати справу в заочному порядку та ухвалити заочне рішення, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A. v. Spain).
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).
В порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.
У ході розгляду справи проведено наступні процесуальні дії.
Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 20.03.2024року відкрито провадження по справі. Розгляд справи проводиться за правилами спрощеного позовного провадження ( з викликом сторін).
Судом по справі встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
Згідно до укладеного договору АТ «ДТЕК Одеські електромережі постачає електричну енергію в будинок по АДРЕСА_1 , в якому проживає споживач ОСОБА_1 .
За адресою: АДРЕСА_1 де проживає ОСОБА_1 був відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 .
Згідно Акту про порушення ПКЕЕ № 8015729 від 11.08.2023 року під час перевірки уповноваженими представниками АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії 11.08.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме : самовільне підключення електроустановок до електромережі, що є власністю АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від опори до електропроводки будинку, розрахунковий лічильник відсутній. Зазначений акт підписаний двома представниками АТ ««ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та особисто споживачем ОСОБА_1 , та не містить жодних зауважень чи заперечень з боку споживача, який був ознайомлений з таким правом. ( а.с.9-17)
Даний акт було розглянуто на засіданні комісії АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» 02.09.2023 року на яке було запрошено відповідача, однак вона не з`явилася та прийнято рішення провести розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем правил ПРРЕЕ.
Копію Протоколу № 100/4 від 01.09.2023 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 8015729 від 11.08.2023 року, розрахунок нарахування недоврахованої електроенергії до акту про порушення № 8015729 від 11.08.2023., та рахунок за не обліковану електричну енергію направлено відповідачу поштовою кореспонденцією.( а.с.20-22)
Даний розрахунок боргу, а також його наявність відповідачем не спростовано.
Відповідно до пункту 8.2.7 ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.
Але, у встановлений термін відповідач - споживач електричної енергії вище вказаний рахунок не сплатив.
Таким чином дані спірні правовідносини виникли з договору споживання електроенергії і позивач доводить, що за даним договором має місце неналежне виконання зобов`язань відповідачем.
Дані спірні правовідносини регулюються наступними нормами права.
Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Дані правовідносини врегульовані, зокрема, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312.
Згідно умов ст.ст.4, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» - споживання енергії можливе лише на підставі договору. Споживач енергії (учасник ринку електричної енергії) зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-правових документів (у тому числі і Правил) та укладеного договору. Договір постачання електроенергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником.
Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Так правопорушення на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Як зазначено у п.8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється Акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи, який брав участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представника оператора системи на об`єкт (територію) для проведення перевірки) підписати акт порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, і його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представника органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є оператором системи розподілу з 11.09.2020 року на території Одеської області на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії.
Права оператора системи зазначені в п.5.1.1 ПРРЕЕ.
Як зазначено у п.8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.
Розрахунок заборгованості за спожиту електроенергію здійснюється відповідно до п. 8.4.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Згідно ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконані виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Суд, дослідивши надані по справі докази, давши оцінку обґрунтованості заявлених позовних вимог, прийшов до висновку про задоволення позову виходячи з наступного.
Згідно з ч.ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
За ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу ( групи доказів).
Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, щовимоги позивача правомірні, і підлягають задоволенню у повному обсязі.
За вказаних обставин суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача
Відповідно до статті 141 ЦПК України стягненню із відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 3028,00грн.
На підставі ст.ст.525,526,610,623,714ЦК України, керуючись ст. ст. 4,18,19,48,76- 81,95,211, 223, 247,258-259, 263, 265, 280-284,288,289 ЦПК України, суд
Позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські Електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості вартості необлікованої електричної енергії, - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі протягом 30 днів апеляційної скарги з дня проголошення судового рішення.

Суддя С. І. Гринчак