Єдиний унікальний номер: 379/421/24
Провадження № 2/379/189/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 квітня 2024 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області в складі судді Музиченко О.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Таращанський відділ державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Мінастерства юстиції (м. Київ), про зняття арешту з нерухомого (невизначеного) майна,

У С Т А Н О В И В :

03.04.2024 позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Таращанський відділ державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Мінастерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого (невизначеного) майна.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.04.2024 справу передано для розгляду судді Таращанського районного суду Київської області О. О. Музиченко.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Так, згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

За положеннями п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За положенням ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Вивчивши подану позовну заяву, суд установив, що зазначені положення закону позивачкою не виконані.

Так, пунктом першим постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», у частині, що не суперечить нормам діючого законодавства, визначено, що в порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. На рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно), що передбачено п.2 згаданої постанови.

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02 лютого 2022 року у справі № 607/3269/21 провадження № 61-19506св21.

Також, у постанові від 03 травня 2023 року у справі № 463/3251/22 Верховний Суд виснував, що судовий захист порушеного права спадкоємця може бути захищене в порядку позовного провадження шляхом подання позову про зняття із нього арешту, відповідачами у якому мають бути особи, в інтересах яких накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. Права осіб, в інтересах яких накладено арешт також мають враховуватись - і такі мають право бути залученими до справи і вислуханими.

Позивачка ОСОБА_1 заявила цей позов до трьох відповідачів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Проте, всупереч положенням п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позові не сформульовано зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та не викладено обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги саме до цих трьох осіб відповідачів.

До позовної заяви не додано доказів того, що саме в інтересах цих осіб накладався арешт на майно, який наразі просить зняти позивачка. Так, з доданої до позову копії постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 18.04.2003 вбачається, що на примусовому виконанні Таращанського відділу ДВС перебувало п`ять виконавчих листів: № 206/І, №2-47, 2-80, 2-989, 2-….(нечитабельний текст), виданих 1999 року Таращанським райсудом про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на користь фізичних осіб боргу позики; однак, відомості про стягувачів у постанові не вказані. Інших доказів на підтвердження цих обставин до позову не додано.

Відповідно до частин 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору та надасть суду відповідний платіжний документ, - позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведені вище недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне надати позивачці десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення зазначених в ній недоліків у спосіб подання позовної заяви в новій редакції (у кількості відповідно до учасників справи) з дотриманням положень статей 175, 177 ЦПК України, а саме:

- з викладом у позові обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги до конкретних осіб відповідачів, та наданням доказів на підтвердження того, що арешт на майно ОСОБА_5 було накладеного у виконавчих провадженнях саме в інтересах тих осіб, які вказані відповідачами в позові (зокрема, копії судовий рішень та/або виконавчих листів, за яким державним виконавцем було відкрито виконавче провадження та постановлено накласти арешт на майно);

- з формулюванням змісту позовних вимог - способу (способів) захисту прав або інтересів, передбаченого законом чи договором, або іншого способу (способів) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні - до кожного із відповідачів.

Суд зауважує, що дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Оскільки судом установлено невідповідність позовної заяви вимогам ст. 175 ЦПК України, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу десятиденного строку для усунення вказаних недоліків поданої заяви.

На підставі наведеного та керуючись статтями 4, 14, 95, 175, 177, 184, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Таращанський відділ державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Мінастерства юстиції (м. Київ), про зняття арешту з нерухомого (невизначеного) майна залишити без руху та надати позивачці десятиденний строк з дня вручення ухвали на усунення недоліків.

Роз`яснити позивачці, що в разі, якщо в указаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, - позовна заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://tr.ko.court.gov.ua.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана 04.04.2024.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО