н/п 2/490/1626/2024 Справа № 490/883/24
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без руху

08 лютого 2024 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Гуденко О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частини домоволодіння ,-

ВСТАНОВИВ:

06 лютого 2024 року позивачка звернулася до Центрального районного суду м. Миколаєва з даним позовом до відповідача, в якому просить:

- Розділити і виділити в натурі ОСОБА_1 , частину домоволодіння яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ,а саме :

В житловому будинку літ, А-2 на І поверсі приміщення : 2-1 коридор (5,3кв.м.), 2-2 коридор(5,1 кв.м.), 2-3 житлова(10.6 кв.м.), 2-4 житлова (20,6 кв.м.), Мансардний поверх літ. Амс : кладова 2-5 (11,9 кв.м.), гладова 2-6 (20,8 кв.м.)

Ганок,літ №10; балкон літ. №7; 1/2 Погребу, літ.Підвал, шия погребу, літ Дпд, огорожа літ. №8 ; 1/3 замощення літ. І

- Визнати порядок користування земельною ділянкою домоволодіння розташованого за адресою АДРЕСА_1 , між співвласниками у відповідності з, сформованим порядком користування земельною ділянкою та судовою будівельно - технічною експертизою, а саме земельною земельної ділянки , площею 137,11 кв.м., з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11,15,14,16,17,18,19,20,21,22,23, якими позначені поворотні точки межі земельної ділянки, та земельні ділянки домоволодіння й межує з житловим будинком,, літ. А, А2, загальною площею 73,80 кв.м, з відділенням за точками по лінії земельної ділянки 10,27,28,12,11 , якими позначені поворотні точки і земельної ділянки.

- Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати в сумі 1211.20 гривень витрати на правову допомогу 10 000 грн., витрати на зйомку геодезії 3500 грн., та витрати на судову будівельно- технічну експертизу 7 200 грн.

Розглянувши матеріали цивільного позову, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 175-177 ЦПК України.

Частиною 1 ст.4ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст.175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі, з додержанням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України.

Згідно ч. 5ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно ч.4, ч.5 ст.177ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При подачі позову, позивачка просила звільнити від сплати судового збору за подання позовної заяви на підставі ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст.136ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1ст. 136 ЦПК Українисуд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно дост. 8 Закону України «Про судовий збір`враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тобто, підставою для звільнення від сплати судового збору є скрутний майновий стан сторони.

Згідно з п. 20 Постанови Пленуму ВСУ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно достатті 8 Закону № 3674-VIтастатті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зістаттею 10 ЦПКповинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, позивачем не надано обґрунтованих та беззаперечних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, що унеможливлює повну оплату судового збору. Додані документи не є такими, що підтверджують об`єктивно майновий стан позивача та не доказують, що його майновий стан на момент звернення до суду у повному обсязі чи частково перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За таких обставин, суддя не вбачає підстав задоволення заяви позивача для звільнення від сплати судового збору.

Крім того, ч. 4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.3ч.3 ст.175ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Статтею 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається реальною вартістю майна.

Згідно п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 176, п. 3 ч.3 ст.175ЦПК такий обов`язок покладається на позивача.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, висновок експерта про вартість майна на спірний житловий будинок в матеріалах справи відсутній.

Статтею 4 Закону України«Про судовийзбір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За такого, позивачці необхідно надати звіт про ринкову вартість житлового будинку АДРЕСА_1 та сплатити судовий збір у розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог майнового характеру, судовий збір сплачується, виходячи з ціни позову.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», при об`єднанні в одній заяві кількох позовних вимог, судовий збір сплачується в розмірі визначеному ставками, встановленими для відповідних позовів, за кожну таку вимогу окремо.

Відповідно до тієї ж Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10, від 17.10.2014 року, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру, судовий збір, згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI, підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому, судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Проте вказані вимоги позивачем не виконані, оскільки ним не сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру.

Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогамст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задволенні клопотання ОСОБА_1 у звільненні від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Позовну ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частини домоволодіння - залишити без руху.

Надати позивачці п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, а саме сплати судового збору.

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута.

Водночас роз`яснюю, що невиконання до вказаного строку вимог не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Гуденко