Номер провадження 2/754/2322/24 Справа №754/2379/24
10 квітня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді - Панченко О.М.
за участю секретаря - Богослов Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
16.02.2024 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.02.2024 року визначено суддю Панченко О.М. для розгляду вказаної справи.
Ухвалою суду від 20.02.2024 року відкрито провадження по справі та призначено до судового розгляду.
В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, 17.04.2013 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб. Від шлюбу у них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подружнє життя з відповідачем не склалося. Між ними почали виникати непорозуміння на грунті різних поглядів на життя. Причиною конфліктів є той факт, що вони є зовсім різними людьми, з різними характерами і поглядами на життя. Відповідач систематично вчиняє щодо неї та дитини сімейне насильство, про що відносно нього складалися протоколи про адміністративні правопорушення. Починаючи з 2021 року сторони припинили сімейно-шлюбні стосунки, не ведуть спільного господарства, разом не проживають. При таких обставинах позивачка вважає, що сім`я розпалась і збережена бути не може. На примирення не згодна.
Сторони в судове засідання не з`явилися,повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Від позивачки надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивачки, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони по справі перебувають у зареєстрованому шлюбі з 17.04.2013 року.
Від шлюбу у них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Як зазначає у позовній заяві позивачка, подружнє життя з відповідачем у них не склалося. Між ними почали виникати непорозуміння на грунті різних поглядів на життя. Причиною конфліктів є той факт, що вони є зовсім різними людьми, з різними характерами і поглядами на життя. Відповідач систематично вчиняє щодо неї та дитини сімейне насильство, про що відносно нього складалися протоколи про адміністративні правопорушення. Починаючи з 2021 року сторони припинили сімейно-шлюбні стосунки, не ведуть спільного господарства, разом не проживають. При таких обставинах позивачка вважає, що сім`я їх розпалась і збережена бути не може. На примирення не згодна.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" проголошена Конституцією України охорона сім"ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення.
Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 197-200, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 17.04.2013 року, зареєстрований у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції, актовий запис №172, розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 211 грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя О.М. Панченко