Справа № 638/6073/23
Провадження № 2/638/1228/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого Аркатової К.В.,

за участі секретаря судового засідання Шевченко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з розгляду цивільної справи за позовною заявою представника ОСОБА_1 адвоката Ткаченко Юлії Олегівни до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення забезпечувального платежу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Дзержинського районного суду м. Харкова Аркатової К.В. перебуває на розгляді цивільна справа за позовною заявою представника ОСОБА_1 адвоката Ткаченко Юлії Олегівни до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення забезпечувального платежу.

23 лютого 2024 року позивачем ОСОБА_1 за допомогою електронного сервісу «Електронний суд» подано клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд, оглянувши матеріали справи та клопотання про проведення судового у режимі відеоконференції, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Згідно ч. 5 ст. 212 ЦПК України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Тобто, прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду.

Такий спосіб участі має винятковий характер, та повинен бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватися у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року воєнний стан продовжений з 26.03.2022 року на 30 діб.

Указом Президента України від 18.04.2022 року № 259/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженогоЗаконом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ(зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 757/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 58/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 451/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 734/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 06 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 49/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб.

Наразі в Україні відсутнє повністю безпечне місце і чи не щодня у кожній місцевості нашої держави лунають сирени, що в свою чергу передбачає необхідність особи (судді, учасника справи або працівника суду) переміститись в укриття. Ігнорування зазначених вказівок може мати сумні наслідки.

Таким чином, під час повітряних тривог потрібно переривати судове засідання для перебування в укритті. Кількість таких вимушених «переривань» за день може бути різна, як і різна їх тривалість, тому у зв`язку з необхідності забезпечення безпеки працівників суду та учасників справи, наявність у позивача та його представника права на подачу до суду всіх доказів, письмових пояснень, а також заяви про розгляд справи за її відсутності, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Тобто, прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду.

Такий спосіб участі має винятковий характер, та повинен бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні.

Разом з тим, відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України явка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, не є обов`язковою та не перешкоджає розглядові справи.

Крім того, суд акцентує увагу, що інтереси позивача в суді в даному цивільному провадженні представляє адвокат Величко Р.С., який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , з чого можна зробити висновок про відсутність порушення права позивача на доступ до суду в контексті статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 212 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з розгляду цивільної справи за позовною заявою представника ОСОБА_1 адвоката Ткаченко Юлії Олегівни до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення забезпечувального платежу відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий