ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Космачевської Т.В.,

суддів: Канурної О.Д., Халаджи О.В.,

за участю секретаря судового засідання Паромової О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Котлубовська Ірина Валеріївна, на ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 13 листопада 2023 року в цивільній справі номер 204/10984/22 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2022 року до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська звернувся ФОП ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди.

Позивач просив суд стягнути з відповідача заборгованість по орендній платі у розмірі 22000,00 грн, вартість не повернутого з тимчасового користування обладнання у розмірі 36802,66 грн, суму неустойки у розмірі 50000,00 грн, що усього - 108982,66 грн та судові витрати.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 13 листопада 2023 року позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди - залишено без розгляду.

Із вказаним судовим рішенням не погодився позивач ФОП ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Котлубовська І.В., подав апеляційну скаргу, просив апеляційний суд скасувати ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 13 листопада 2023 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводами апеляційної скарги наведено, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції прийнята з порушенням норм процесуального права та є проявом надмірного формалізму.

Суд першої інстанції не врахував, що позивач, як і в позовній заяві, так і клопотанні про проведення розгляду справи без його участі, просив суд провести судове засідання без участі представника позивача, зазначивши про підтримання позову в повному обсязі та відсутності заперечень проти заочного розгляду справи. При цьому нез`явлення позивача не перешкоджало вирішенню спору з огляду на наявність всіх документів в матеріалах справи, а електронна довіреність, додана до повторного клопотання про проведення розгляду справи без участі представника позивача є належним підтвердженням повноважень.

До клопотання про розгляд справи без участі, поданої представником через підсистему «Електронний суд» була додана електронна довіреність від 13.11.2023 року, згідно з якою позивач уповноважує адвоката представляти його інтереси в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи.

Додана до клопотання довіреність сформована в системі «Електронний суд», отже до наведених обставин належить застосовувати частину сьому статті 62 ЦПК України.

У постанові від 10 лютого 2022 року у справі №560/11791/21 Верховний Суд вказав, що представник учасника справи може подавати на підтвердження своїх повноважень довіреність або ордер в електронній формі, підписані належним електронним підписом. Таку можливість для представника сторони слід розглядати як додаткову конституційну гарантію, передбачену статтями 55 та 129 Конституції України. Сучасний стан електронного судочинства в Україні враховує передові світові стандарти у сфері інформаційних технологій, дає змогу зробити його використання для особи зручним, а суду - уникати надмірного формалізму під час забезпечення доступу такої особи до правосуддя.

Від інших учасників справи відзив в письмовій формі на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надійшов.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до статей 128, 130 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Тому апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутністю нез`явившихся осіб.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до пункту 16 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо залишення позову (заяви) без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до вимог частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено і це вбачається з матеріалів справи, що в грудні 2022 року до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська звернувся ФОП ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди (а.с. 1-4зв).

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 14 лютого 2023 року відкрито спрощене позовне провадження у справі (а.с. 19).

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2023 року здійснено перехід із спрощеного позовного провадження без виклику сторін до розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с. 26).

Відповідно до довідок про доставку електронного листа 05 липня 2023 року позивач отримав на електронну адресу копію ухвали Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2023 року (а.с. 28).

Відповідно до довідки від 10 серпня 2023 року сторони у справі не з`явились у судове засідання (а.с. 33).

Згідно з довідками про доставку електронного листа 10 серпня 2023 року позивач та його представник ОСОБА_3 отримали на електронні адреси судові повістки (а.с. 35, 36).

08 вересня 2023 року через підсистему «Електронний суд» на адресу суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_4 про розгляд справи без участі представника позивача, в якій вона позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти їх задоволення не заперечує (а.с. 39-40).

Відповідно до довідки від 25 вересня 2023 року справа не розглядалась у зв`язку з неявкою учасників судового процесу до суду, розгляд справи відкладено на 13 листопада 2023 року (а.с. 41).

З довідок про доставку повідомлення у додаток «Viber» вбачається, що судова повістка було сформована та доставлена ФОП ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 (а.с. 42).

13 листопада 2023 року через підсистему «Електронний суд» на адресу суду надійшла заява ОСОБА_4 , як представника позивача ОСОБА_1 , про розгляд справи без участі представника позивача, в якій вона позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти їх задоволення не заперечує (а.с. 45-46).

На підтвердження повноважень Котлубовською І.В. надано довіреність від 13 листопада 2023 року, яка сформована в підсистемі «Електронний суд» (а.с. 46).

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з повторної неявки позивача, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не надав суду будь-яких письмових заяв та клопотань. Суд не прийняв заяву від 13 листопада 2023 року до уваги, оскільки ОСОБА_4 не надано суду підтвердження її повноважень, як представника позивача ФОП ОСОБА_1 , визначених вимогами ст. 62 ЦПК України.

Проте з вказаними висновками суду першої інстанції не можна погодитись, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За змістом ч. 5 статті 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що в грудні 2022 року до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська звернувся ФОП ОСОБА_1 , з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди.

В прохальній частині позовної заяви позивач просив у разі проведення судових засідань провести їх без участі представника позивача.

13 листопада 2023 року через підсистему «Електронний суд» на адресу суду надійшла заява ОСОБА_4 , як представника позивача ОСОБА_1 , про розгляд справи без участі представника позивача, в якій вона позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти їх задоволення не заперечує.

На підтвердження повноважень Котлубовською І.В. надано довіреність від 13 листопада 2023 року, яка сформована в підсистемі «Електронний суд».

Статтею 62 ЦПК України визначено документи, що підтверджують повноваження представників. Зокрема, передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (ЕЦП) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Положеннями частини 7 статті 62 ЦПК України передбачено, що у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У частинах першій, другій та четвертій статті 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - це система, яка забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

05 жовтня 2021 року почали офіційно функціонувати три підсистеми (модулі) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про ЄСІТС.

Відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Згідно зі статтею 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладенням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання підсистеми «Електронний суд», що розміщено за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Тому альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Пунктами 30-31 підрозділу 2 розділу III Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішення Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення), визначено, що користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства. Надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Згідно з пунктами 32, 34, 35 підрозділу 2 розділу III Положення довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення). Довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду. Довіреність в електронній формі дійсна до моменту її скасування довірителем або протягом строку, на який вона видана. При втраті чинності довіреності в електронній формі автоматично скасовуються також усі її похідні довіреності, що видані в порядку передоручення.

Отже, електронна довіреність, яку можливо надати за допомогою підсистеми «Електронний суд», видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі «Електронний суд», що передбачає наявність у таких осіб ЕЦП. Електронна довіреність видається лише за умови підписання довірителем електронним ключем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі «Електронний суд». Надалі така електронна довіреність автоматично додається до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителя через підсистему «Електронний суд», разом з цим користувачі не мають можливості будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такої електронної довіреності, тобто вона формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника.

Довіреність, видана з дотриманням зазначених правил, як електронний документ не потребує будь-якого засвідчення і є належним документом, що підтверджує повноваження представника у суді.

Водночас у разі надходження звернення до суду через підсистему «Електронний суд» суди мають перевіряти відповідність вчиненої представником дії наданому представнику обсягу повноважень, що визначений в електронному дорученні.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 08 вересня 2021 року у справі №486/259/21, від 10 лютого 2022 року у справі №560/11791/21, від 04 серпня 2022 року у справі №300/8766/21, від 09 серпня 2023 року у справі №285/5168/22.

Виходячи з наведеного, апеляцій6ний суд вважає, що посилання суду першої інстанції на невідповідність нормам статті 62 ЦПК України довіреності, виданої позивачем на ім`я ОСОБА_4 , яка сформована в підсистемі «Електронний суд», є помилковими.

Апеляційний суд також враховує те, що судом першої інстанції не визнавалась явка до суду позивача ФОП ОСОБА_1 обов`язковою.

Відповідно до частини 2 статті 223 ЦПК суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, а саме, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду, оскільки позивачем та його представником подавались заяви про розгляд справи за їх відсутності, в матеріалах справи відсутня ухвала, якою явку позивача ФОП ОСОБА_1 визнано обов`язковою.

Доводи, приведені в апеляційній скарзі, заслуговують на увагу, а тому ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню відповідно до ст. 379 ЦПК України і направленню справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Котлубовська Ірина Валеріївна, задовольнити.

Ухвалу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 13 листопада 2023 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: