Справа № 525/521/24
Провадження № 2-о/541/94/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2024 року м.Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівський О.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна, заінтересована особа - Виконавчий комітет Великобагачанської селищної ради Миргородського району Полтавської області, як орган опіки та піклування,

в с т а н о в и в:

25 квітня 2024 року до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області із Великобагачанського районного суду Полтавської області надійшла заява ОСОБА_1 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна, заінтересована особа - Виконавчий комітет Великобагачанської селищної ради Миргородського району Полтавської області, як орган опіки та піклування.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначив, що його тітка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на обліку в комунальному некомерційному підприємстві «Великобагачанська центральна лікарня» у лікаря-психіатра в зв`язку із хронічним, стійким психічним розладом та є інвалідом другої групи безтерміново. В даний час вони проживають однією сім`єю в АДРЕСА_1 , і він опікується нею. Разом з ними проживає також його мати, ОСОБА_3 , сестра ОСОБА_2 , але вона пенсійного віку і за станом здоров`я не може виконувати обов`язки опікуна. Більш ніяких родичів, які б мали можливість і бажання здійснювати опіку над ОСОБА_2 немає. ОСОБА_2 страждає хронічним, стійким психічним розладом, що позбавляє її можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. За таких обставин, заявник просив визнати недієздатною тітку та встановити опіку над нею, призначивши його опікуном.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості цих справ встановлені цим розділом.

Згідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Відповідно до положень статей 2, 3 СК України, Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, усиновлювачами та усиновленими, між матір`ю та батьком дитини, щодо її виховання, розвитку та утримання. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. СК регулює сімейні, особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. СК регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Конституційний Суд України у рішенні № 5рп/99 від 03 червня 1999 року у справі за конституційним поданням Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», частини четвертої і п`ятої статті 22 Закону України «Про міліцію» та частини шостої статті 22 Закону України «Про пожежну безпеку» (справа про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї») вирішив, що близькими родичами є рідні брати, сестри, онуки, дід, баба, іншими родичами є неповнорідні брати, сестри; зять; невістка; вітчим; мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші.

Отже, системний аналіз норм Сімейного кодексу України та рішення Конституційного Суду України дає можливість прийти до висновку, що ОСОБА_1 не є членом сім`ї чи близьким родичем ОСОБА_2 , стосовно якої ОСОБА_1 подано заяву про визнання недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна.

Положеннями ч.1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.ст. 46,47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Разом з тим, наука цивільного процесуального права виходить із того, що передумовою виникнення цивільних процесуальних правовідносин є правосуб`єктність, тобто специфічна властивість суб`єктів цивільного процесуального права, яка дозволяє їм бути носієм прав та обов`язків, вступати в цивільні процесуальні правовідносини. Остання закріплює коло осіб, які можуть бути суб`єктами прав та обов`язків, конкретизує тим самим коло правовідносин, що виникають на основі правосуб`єктності. У свою чергу, її зміст структурований і складається з двох елементів: а) можливості мати права і нести обов`язки (правоздатність) та б) можливості самостійного здійснення прав і обов`язків (дієздатність).

Для осіб, які можуть виступають заявниками в окремому провадженні правосуб`єктність є спеціальною, оскільки визначається окремою статтею, розміщеною у відповідній главі Розділу IV «Окреме провадження» ЦПК, а саме ч. 3 ст. 296 ЦПК України.

У зв`язку з цим, хоча особа, яка не входить до кола суб`єктів, зазначених у ч. 3 ст. 296 ЦПК, може подати заяву про визнання фізичної особи недієздатною особою, володіючи загальними цивільною процесуальною правоздатністю (ст. 46 ЦПК) та цивільною процесуальною дієздатністю (ст. 47 ЦПК), однак цивільні процесуальні правовідносини за її участі не можуть виникнути, оскільки вона не має правосуб`єктності заявника по такій категорії справ. Наведене пов`язане з тим, що її дієздатність, яка є складовою правосуб`єктності, у такій ситуації має «дефектність», обумовлену тим, що вона не відноситься до певної групи осіб, які наділяються правами та обов`язками заявників по таким категоріям справ. Таким чином, особа не має процесуальної дієздатності заявника.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки, як вже зазначалося, вищезазначена норма процесуального права є загальною і має застосовуватися внаслідок того, що в Розділі IV «Окреме провадження» не встановлені виключення або обмеження щодо цього, то суддя, встановивши до відкриття провадження у справі, що заява подана особою, яка не може виступати заявником по такій категорії справ окремого провадження, повинен повернути дану заяву.

Враховуючи вищевикладене, заяву ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 недієздатною, встановлення опіки над недієздатною та призначення опікуном ОСОБА_1 необхідно повернути заявнику.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 4,46,47,185,294,296,353-355 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 недієздатною, встановлення опіки над недієздатною та призначення опікуном ОСОБА_1 повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: О. А. Городівський