УХВАЛА

02 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 752/13231/23

провадження № 61-4551ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 грудня 2023 року та на ухвалу Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року у справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квітень» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на експлуатацію будинку,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 року об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квітень» (далі - ОСББ «Квітень») звернулось до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_1 , в якому просило суд стягнути заборгованість по внескам на експлуатацію будинку за період з 01 травня 2020 року по 31 травня 2023 року в сумі 16 655,47 грн.

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 25 вересня 2023 року позов ОСББ «Квітень» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на експлуатацію будинку задоволено.

Стягнуто ОСОБА_1 на користь ОСББ «Квітень» заборгованість по внескам на експлуатацію будинку за період з 01 травня 2020 року по 31 травня 2023 року

у розмірі 16 655,47 грн, судовий збір у розмірі 2 684,00 грн, витрати на правову допомогу у розмірі 1 500,00 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва

від 25 вересня 2023 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: надання квитанції на підтвердження сплати судового збору у розмірі 3 220,80 грн, доказів надсилання копії скарги та доданих письмових матеріалів позивачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва

від 25 вересня 2023 року повернуто особі, яка її подала.

Суд апеляційної інстанції, повертаючи апеляційну скаргу, виходив з того, що особа, які подала апеляційну скаргу, не усунула недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом.

29 березня 2024 року до Верховного Суду на офіційну електронну адресу надійшла касаційна скарга на ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 2023 року та від 27 лютого 2024 року, в якій заявник просить суд скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що суд апеляційної інстанції невірно трактував норму закону та неправильно розрахував суму судового збору, яка підлягає сплаті за подачу апеляційної скарги.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження, виходячи з наступного.

У відповідності до частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною

і повертається позивачеві.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що, не погоджуючись із заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 25 вересня 2023 року,

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору та ненаданням доказів надсилання копії скарги та доданих письмових матеріалів позивачу.

Апеляційний суд вказав, що судовий збір за подання апеляційної скарги складає 3 220,80 грн (2 684 грн х 150 % х 0,8).

06 лютого 2024 року на виконання ухвали Київського апеляційного суду

від 26 грудня 2023 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 ? адвоката

Счастливенка В. В., де зазначено, що вимоги ухвали апеляційного суду щодо надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів ним виконано, коли 06 грудня 2023 року разом з апеляційною скаргою ним було надіслано на електронну адресу Київського апеляційного суду копію апеляційної скарги для позивача, підписану кваліфікованим електронним підписом. На підтвердження чого долучено скріншот електронного листа із вкладеними файлами, з яких вбачається, що апеляційна скарга була направлена на електронну адресу апеляційного суду для позивача.

Також, 06 лютого 2024 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 ? адвоката

Счастливенка В. В. щодо виконання ухвали Київського апеляційного суду

від 26 грудня 2023 року в частині надання підтвердження про сплату судового збору за подання апеляційної скарги. У вказаному клопотанні зазначено, що 18 грудня 2023 року до Київського апеляційного суду було подано клопотання щодо повернення сплаченого судового збору у розмірі 1 610,40 грн (цивільна справа

№ 755/8368/23, апеляційне провадження № 22-ц/824/16455/2023) та станом на дату направлення клопотання про усунення недоліків будь-які процесуальні рішення по вказаному клопотанню судом апеляційної інстанції не приймались. Зазначав, що за апеляційну скаргу на заочне рішення Голосіївського районного суду міста Києва

від 25 вересня 2023 року відповідачем судовий збір підлягає сплаті у розмірі 1 288,32 грн. Просив апеляційний суд зарахувати як судовий збір за подачу апеляційної скарги у рамках цієї цивільної справи грошову суму у розмірі 1 288,32 грн, сплачену за подання апеляційної скарги у справі № 755/8368/23, питання щодо повернення сплаченого судового збору у якій ще не вирішене.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Счастливенка В. В. на заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 25 вересня 2023 року, повернуто особі, яка її подала.

Колегія суддів Верховного суду погоджується з висновком Київського апеляційного суду про те, що оскільки особа, яка подала апеляційну скаргу, не усунула недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом, апеляційну скаргу необхідно визнати неподаною і повернути заявнику.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої стаття 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; за видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.

За своїм змістом перелік є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

У статті 3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційної та касаційної інстанції скарг на судові рішення.

Відповідно до статті 258 ЦПК України судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, судовий збір становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Верховний Суд не бере до уваги посилання заявника на те, що розмір судового збору за подачу апеляційної скарги розрахований невірно, з огляду на таке.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні апеляційної скарги заявнику необхідно було сплатити судовий збір

у розмірі, визначеному судому апеляційної інстанції, оскільки розмір судового збору за подачу апеляційної скарги залежить від ставки судового збору при подачі позову до суду першої інстанції.

При цьому суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання апеляційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Законом України «Про судовий збір» визначені правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 3.1. Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 2, 8 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу», який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.8. Інструкції визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Тобто, необхідними реквізитами ідентифікації позовної заяви (заяви, скарги),

а у даному випадку апеляційної скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна апеляційна скарга та дата ухвали апеляційного суду, яка оскаржується.

Суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку, що клопотання про зарахування судового збору у розмірі 1 610,40 грн, сплаченого за подання апеляційної скарги в рамках іншої цивільної справи, задоволенню не підлягає.

Зі змісту частини 7 статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі апеляційної скарги та документів, що до неї додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до частини 8 статті 43 ЦПК України Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи

в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Київський апеляційний суд вірно вказав, що вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не виконанні, недоліки не усунуті, докази надсилання позивачу копії апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів апелянтом не надані.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Верховний Суд зазначає, що повернення апеляційної скарги не позбавляє заявника права подати нову апеляційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 185 ЦПК України, сплатити судовий збір у встановленому законом порядку відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, колегія суддів вважає, що касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 203 року та від 27 лютого 2024 року є необґрунтованою, тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 грудня

2023 року та на ухвалу Київського апеляційного суду від 27 лютого 2024 року у справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Квітень» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на експлуатацію будинку, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник