Справа №639/19/24
Провадження №2/639/491/24
15 лютого 2024 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі
головуючого судді Баркової Н.В.,
за участю секретаря Кобзар І.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ярмолович О.Є. звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 і просить суд розірвати шлюб, укладений 11.02.2017 року між позивачем та відповідачем, актовий запис №64.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 11.02.2017 року позивач та відповідач уклали шлюб. Спільних дітей сторони не мають. Як зазначає позивач, підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що стосунки сторін погіршились, сторони не підтримують шлюбних відносин, спільного господарства не ведуть, шлюб існує формально, отже позивач вважає, що сім`я розпалась та збереженню не підлягає, у зв`язку з чим він вимушений звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.01.2024 року прийнято позов до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у вищевказаній цивільній справі.
Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ярмолович О.Є. в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи згідно вимог ст. 128 ЦПК України відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомила, відзив не надала, у зв`язку з чим на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 15.02.2024 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що 11.02.2017 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклав шлюб із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстровано у Київському районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції, про що зроблено відповідний актовий запис №64 і підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого повторно 22.12.2023 року. Прізвище дружини та чоловіка після реєстрації шлюбу залишені без змін (а.с. 6).
Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Статтею 112 СК України передбачено, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно з ч.1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження, під час шлюбу та під час його розірвання. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Враховуючи наведене, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємини подружжя, дослідивши письмові докази, суд вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим, оскільки це може зашкодити інтересам позивача. Відповідачем не надано відзиву на позов із зазначенням заперечень та доказів на підтвердження можливості збереження сім`ї. Отже суд вважає недоцільним надання сторонам строку для примирення.
За таких обставин шлюб підлягає розірванню.
У зв`язку із задоволенням позову на підставі вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1 073,60 грн. (а.с. 5).
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 140, 141, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, ст. ст. 105, 110-115 СК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений 11.02.2017 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований у Київському районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції, актовий запис №64.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Повне рішення складено 15.02.2024 року.

Суддя Н.В. Баркова