КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/5605/2024
У Х В А Л А

06 березня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача судової палати з розгляду цивільних справ Слюсар Т.А., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження та розглянувши клопотання адвоката Асатрян Олени Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження за апеляційною скаргою адвоката Асатрян Олени Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 на рішення додаткове Шевченківського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року у складі судді Савицького О.А.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права користування майном, встановлення порядку користування та вселення,-

В С Т А Н О В И В :

Додатковим рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року заяву ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення - задоволено.

14 лютого 2024 року адвокатом Асатрян О.В. в інтересах ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

В обґрунтування клопотання поважності пропущення строку апеляційного оскарження зазначено, що додаткове рішення суду представник відповідача отримала лише 10 січня 2024 року, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи (а.с. 114). У зв`язку з чим просить поновити строк на оскарження рішення суду.

Відповідно до положень ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч.2).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу (ч.3).

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, що знаходиться у вільному доступі, убачається, що оскаржуване додаткове рішення оприлюднено: 20 грудня 2023.

З матеріалів справи встановлено, що копію оскаржуваного додаткового рішення суду представник відповідача отримала 10 січня 2024 року.

Разом з тим скаржниця після отримання рішення суду, не скористалася своїм правом та не оскаржила його у встановлений законом строк.

Тобто убачається, що апеляційну скаргу на додаткове рішення від 01 листопада 2023 року, яке отримано 10 січня 2024 подано до суду 14 лютого 2024 року, тобто з пропуском тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення суду. Тоді як у відповідності до ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У статті 44 ЦПК України закріплено обов`язок учасників справи, добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасник справи розпоряджається своїми процесуальними правами на власний розсуд, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 12 ч. 4, ст. 13 ч. 3 ЦПК України).

Таким чином, учасники процесу, маючи беззаперечне право на апеляційний перегляд справи (ст. 129 ч. 2 п. 8 Конституції України, ст. 2ч. 3 п. 8, ст. ст. 17, 352 ЦПК України), реалізують це право на власний розсуд і зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки, дотримуватися строків, порядку і процедури апеляційного оскарження судового рішення.

Так, поважними причинами пропуску строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку апеляційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року, «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

За наведених обставин, суд пропонує скаржнику усунути вищевказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження додаткового рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 01 листопада 2023 року із зазначенням інших поважних причин, в зв`язку з якими адвокат Асатрян О.В. в інтересах ОСОБА_1 подала скаргу з порушенням строку, з відповідними доказами на підтвердження поважності таких причин.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу (ч. 4 ст. 357 ЦПК України).

Оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 357 ЦПК України, відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, її слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу адвоката Асатрян Олени Вікторівни в інтересах ОСОБА_1 залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити скаржнику право протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду усунути виявлені недоліки.

У випадку невиконання вимог ухвали суду щодо обґрунтування поважності пропущення процесуального строку у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Суддя: