Справа № 175/1917/24
Провадження № 2/175/271/24
УХВАЛА

"15" лютого 2024 р. смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Журавель Т.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Кайко Ольга Петрівна про поділ майна та визнання права спільної часткової власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 через свого представника звернулася до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Кайко Ольга Петрівна про поділ майна та визнання права спільної часткової власності.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте в позовній заяві, поданій представником позивачів, не зазначено відомостей про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету, який з 18.10.2023 року має бути в обов`язковому порядку зареєстрований, зокрема, адвокатом, нотаріусом, а інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Також відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Суддя звертає увагу на те, що позивачі звернулися до суду з майновими вимогами про поділ майна та визнання за ними права спільної часткової власності на житловий будинок та земельну ділянку.

При цьому ціна даного позову визначається вартістю майна. Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт (акт про оцінку майна).

Статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником.

Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України (ч. 1 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно. Якщо процедурами з оцінки майна для складання акта оцінки майна передбачене попереднє проведення оцінки майна повністю або частково суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Акт оцінки майна підлягає затвердженню керівником органу державної влади або органу місцевого самоврядування.

В порушення вказаних вимог закону в доданих до позовної заяви матеріалах відсутній документ про грошову оцінку житлового будинку та земельної ділянки станом на дату подання позовної заяви, що в свою чергу унеможливлює перевірку судом правильності визначення ціни позову.

Суд не наділений правом самостійно визначати ціну позову, оскільки тягар доказування вартості майна несе позивач.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно п. 2 ч. 7 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

В порушення вищезазначеної норми права, до позовної заяви додано лише квитанцію про сплату судового збору одним позивачем - ОСОБА_1 у сумі 15140 грн.

З урахуванням вищенаведеного, позивачі повинні надати суду оцінку (висновок про вартість) житлового будинку та земельної ділянки на день подачі позову, сплатити судовий збір кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом та надати підтвердження про його сплату.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного вище, суддя доходить висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Кайко Ольга Петрівна про поділ майна та визнання права спільної часткової власності слід залишити без руху та встановити позивачам п`ятиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 258-261 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Кайко Ольга Петрівна про поділ майна та визнання права спільної часткової власності - залишити без руху.

Надати позивачам для усунення зазначених недоліків п`ятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною і буде їм повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Т. С. Журавель