Провадження № 2/643/554/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судового засідання Ісоєва К.М., представника позивача адвоката Зубрича Д.О., представника відповідача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу

ВСТАНОВИВ

АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» (позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (відповідач), в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за послуги з розподілу природного газу в розмірі 3326,70 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що відповідач не сплачувала своєчасно за надані послуги, в зв`язку з чим у неї утворилась заборгованість у вказаному вище розмірі.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 01.08.2023 справу передано до Московського районного суду м. Харкова.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 12.10.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

ОСОБА_1 , який діє в інтересах позивача, 05.08.2024 подав письмові пояснення, в яких просив залишити позов без розгляду. В обґрунтування зазначив, що додатки до позову нечитабельні; довіреності представників позивача в порушення ЦПК України приховувалися від відповідача та до того ж не мають посилання на підстави (договір) здійснення адвокатами своїх повноважень за довіреністю, тобто не мають юридичної сили і є нікчемними; відповіді від позивача на відзив не надходило; на запит відповідача № 1 від 17.01.2024 до АТ «Харківміськгазу», в якому запитані важливі для розгляду справи документи та поставлені ключові запитання позивача, відповіді не було отримано. Вказані недоліки, на думку представника відповідача, зобов`язують суд постановити ухвалу про залишення позову без розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні 05.08.2024 підтримав клопотання про залишення позову без розгляду та викладені в ньому доводи.

Представник позивача адвокат Зубрич Д.О. у судовому засіданні заперечував проти залишення позову без розгляду.

Суд, дослідивши доводи представників сторін та матеріали справи, дійшов таких висновків.

Статтею 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи;

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

4) у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

5) позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду;

6) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, і від відповідача не пізніше початку розгляду справи по суті, але до подання ним першої заяви щодо суті спору надійшли заперечення проти вирішення спору в суді, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана;

7) дієздатна особа, в інтересах якої у встановлених законом випадках відкрито провадження у справі за заявою іншої особи, не підтримує заявлених вимог і від неї надійшла відповідна заява;

8) провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк;

9) позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) позивач у визначений судом строк не вніс кошти для забезпечення судових витрат відповідача і відповідач подав заяву про залишення позову без розгляду;

11) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду;

12) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення суду іншої держави, якщо право укласти таку угоду передбачене законом або міжнародним договором України, за винятком випадків, якщо суд визнає, що така угода суперечить закону або міжнародному договору України, є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ.

Верховний Суд в постанові від 17.03.2023 у справі № 761/17176/22 зазначив, що «за приписами частини першої статті 185 ЦПК України, у разі, якщо до позовної заяви, підписаної представником позивача, не додано документ, що підтверджує повноваження представника позивача, суддя залишає позовну заяву без руху з наданням строку для усунення недоліків».

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 року у справі № П/9901/736/18 зазначено, що згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист. Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїз Торія проти Іспанії", від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України»).

Виходячи з вказаних вище положень законодавства України та релевантної судової практики, виявлення судом, після відкриття провадження у справі, факту наявності недоліків позовної заяви не може бути підставою для залишення позову без розгляду, натомість є підставою для залишення позову без руху.

Ураховуючи наведене, суд відмовляє в клопотанні представника відповідача про залишення позову без розгляду.

Оцінюючи доводи представника відповідача, суд керується таким.

Посилання представника відповідача на те, що зразок типового договору, запит інформації з ЄДРПОУ та постанови є нечитабельними, суд відхиляє, оскільки під час дослідження вказаних документів суд у повному обсязі ознайомився з їх змістом.

Одночасно суд вважає обґрунтованими доводи представника відповідача відносно того, що копія газети «Вечерний Харьков», яка міститься на а.с. 11 (витяг з випуску № 146 від 31.12.2015), надана в неналежній якості, у зв`язку з чим суд та учасники справи позбавлені можливості встановити зміст типового договору розподілу природного газу, який надрукований у вказаній газеті.

Таким чином, копію вказаного доказу суду фактично не надано, оскільки суд та учасники справи позбавлені можливості ознайомитись із змістом зазначеного документу.

За таких обставин суд приходить до висновку щодо недотримання позивачем вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України, згідно з якими позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, та ч. 5 ст. 177 ЦПК України, згідно з якою позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Також суд вважає обґрунтованими доводи представника відповідача відносно того, що позивач в порушення вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України додав до позовної заяви лише один примірник копії Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю представника (п. 12 додатків до позову) та один примірник довіреності представника (п. 13 додатків до позову), зазначивши в позові, що вказані документи надаються для суду.

Суд констатує, що положення ч. 1 ст. 177 ЦПК України не містить будь-яких виключень із загального правила, згідно з яким позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Ураховуючи наведені вище недоліки позовної заяви, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для залишення її без руху.

Способами усунення недоліків позовної заяви є такі:

1. Надати суду належним чином засвідчені 2 примірника копії газети (витягу з газети) «Вечерний Харьков» (випуск № 146 від 31.12.2015) належної якості, яка дозволить суду та учасникам справи в повному обсязі ознайомитись із змістом вказаного документу.

2. Надати суду належним чином засвідчену копію Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, виданого представнику позивача ОСОБА_4 (п. 12 додатків до позовної заяви).

3. Надати суду належним чином засвідчену копію довіреності № 007Др-161-1220 від 30.12.2020, що видана представнику позивача ОСОБА_4 (п. 13 додатків до позовної заяви).

Доводи представника відповідача відносно того, що представник позивача, який підписав позовну заяву, не підтвердив належним чином свої повноваження, оскільки суду не надано договір про надання правничої допомоги, укладений між позивачем та Адвокатським об`єднанням «Правовий Альянс», суд відхиляє з огляду на таке.

В довіреності № 007Др-161-1220 від 30.12.2020 зазначено, що адвокат Барладян Н.О., яка підписала позовну заяву, є адвокатом вказаного Адвокатського об`єднання.

Виходячи з положень ч. 4 ст. 62 ЦПК України, довіреність є достатнім документом, який підтверджує повноваження адвоката як представника в справі. Аналіз положень ст. 62 ЦПК України свідчить, що у суду відсутні підстави витребувати у адвоката додаткові документи, які підтверджують його повноваження, якщо адвокатом наданий один з документів, передбачених ч. 4 ст. 62 ЦПК України.

Посилання представника відповідача на положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», якими передбачено обов`язковість укладення договору на надання правничої допомоги, суд відхиляє, оскільки вказані норми регулюють питання здійснення адвокатської діяльності. Під час розгляду цивільних справ спеціальними нормами є положення ЦПК України, які регулюють процедуру розгляду цивільних справ, у тому числі встановлюють виключний перелік документів, якими мають підтверджуватись повноваження адвокатів на ведення справи. Договір про надання правничої допомоги не передбачений ЦПК України в якості документу, яким мають підтверджуватись повноваження адвоката в цивільній справі.

Оцінюючи доводи представника відповідача відносно того, що у верхній частині довіреності зазначено «АТ Харківміськгаз», а у нижній «ПАТ «Харківміськгаз», суд керується таким.

Представником позивача було зазначено, що відбулась зміна організаційно-правової форми позивача.

У тексті довіреності зазначено, що вона видана АТ «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз». У позовній заяві в якості позивача зазначене Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз».

Наявність можливої описки в зазначенні організаційно-правової форми позивача, на переконання суду, сама по собі не спричиняє недійсність відповідної довіреності. При цьому в ході розгляду справи суд не позбавлений можливості на підставі наявних доказів встановити точне найменування позивача, в тому числі його організаційно-правову форму

Ураховуючи наведене, суд відхиляє вказані вище аргументи представника відповідача.

Посилання представника відповідача на ненадання позивачем відповіді на відзив як підстави для залишення позову без розгляду суд відхиляє з огляду на таке.

Згідно з ч. 4 ст. 174 ЦПК України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Ураховуючи наведене, а також засади змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, надання відповіді на відзив є правом, а не обов`язком, позивача.

Доводи представника відповідача щодо ненадання позивачем відповіді на запит як підстави для залишення позову без розгляду суд відхиляє з огляду на таке.

Зазначена обставина, виходячи з положень ЦПК України, не може бути підставою для залишення позову без розгляду.

Одночасно суд роз`яснює представнику відповідача, що він не позбавлений права звернутись до суду з відповідним позовом, якщо вважає, що позивач неправомірно відмовив у розгляді його звернення.

Також суд роз`яснює представнику відповідача, що він, в разі наявності для того відповідних підстав, не позбавлений права в установленому ЦПК України порядку звернутись до суду з клопотанням про витребування доказів.

Посилання представника відповідача на неявку представника позивача в судові засідання та ненадання заяв про розгляд справи за його відсутності як підстави для залишення позову без розгляду суд відхиляє, оскільки в матеріалах справи містяться заяви представника позивача від 01.06.2023, 21.06.2023 про розгляд справи без його участі (а.с. 31, 36).

Керуючись ст. 175, 177, 187, 257, 258-261, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Позовну заяву Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо він відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 177 ЦПК України, та усуне вказаній в цій ухвалі недоліки, суд продовжить розгляд справи. Якщо він не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.А. Крівцов