Справа № 331/355/24
Провадження № 2/331/919/2024
02 квітня 2024 року м. Запоріжжя
Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді Жукової О.Є.
за участю секретаря Мироненко О.В.
розглянувши в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі Шахтарської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Лушкіна Оксана Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач в особі представника ОСОБА_2 15 січня 2024 року звернувся через систему «Електронний суд» з вказаним позовом до Територіальної громади в особі Шахтарської міської ради , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Лушкіна Оксана Володимирівна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він є сином ОСОБА_5 , яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла.
ОСОБА_5 на праві власності належали кошти, які знаходяться на її рахунку у АТ «Ощадбанк».
08.01.2024р., він звернувся до Приватного нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу Лушкіної О.В. з заявою про прийняття спадщини. Проте, 08 січня 2024 року приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Лушкіна О.В. видала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, а сааме відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_5 , з підстав того, що ОСОБА_1 пропущено встановлений ст.1270 ЦКУ 6-місячний строк для прийняття спадщини .
Крім нього іншим спадкоємцями ОСОБА_5 за законом є її рідна донька - ОСОБА_3 та її рідний син - ОСОБА_4 . Натомість подати заяву про прийняття спадщина вони не можуть оскільки мешкають на ТОТ у м. Шахтарськ, Донецької області.
Він отримати свідоцтво про право на спадщину не може, так як пропустив строк з поважної причини.
Так, після смерті матері, він планував подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, проте, внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України, зробити це виявилось неможливим оскільки смерть ОСОБА_5 мала місце на ТОТ, він був вимушений звернутися до Ленінського районного суду м. Запоріжжя, з заявою про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України.
На підставі зазначеного судового рішення, 19.07.2023р., Олександрівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) було видано Свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 .
Крім того, позивач зазначив , що він є внутрішньо переміщеною особою, яка вже кілька разів змінювала місце тимчасового перебування в Україні. Спочатку у Миколаївській області, потім м. Маріуполь, а потім у м. Запоріжжя, і вимушений прикладати значних зусиль щодо підтримання життєздатного рівня своєї родини як вимушений переселенець.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 22 січня 2024 року провадження по справі відкрите. Визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 27 лютого 2024 по справі закрите підготовче провадження.
Позивач та його представник надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, наполягали на задоволенні позову.
Представник відповідача Територіальної громади в особі Шахтарської міської ради, відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , належним чином повідомлені про час та місце слухання справи, до судового засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили , відзив на позов не надали , в зв`язку з чим на підставі ч.3 ст. 223, ч.1 ст. 280 ЦПК України справу розглянуто у відсутність представника відповідача та відповідачів на підставі доказів наявних в матеріалах справи.
Третя особа в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належними чином, пояснення на позов не надала.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст.13 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України).
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст.1269 ЦК України.
При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 ( свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 ), яка доводилася позивачу матір`ю.
Факт споріднення підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 .
Після смерті ОСОБА_5 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Лушкіною О.В. за заявою позивача відкрито спадкову справу.
Інші спадкоємці, діти спадкодавця ОСОБА_3 , ОСОБА_1 із заявами про прийняття спадщини після смерті матері не зверталися.
Постановою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Лушкіної О.В. від 08 січня 2024 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 через пропуск позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини .
ОСОБА_5 проживала та померла на тимчасово окупованій території в м. Шахтарськ Донецької області. Лише 19 липня 2023 року позивачем було отримано свідоцтво про смерть матері.
Крім того, встановлено, що позивач ОСОБА_1 є внутрішньо переміщеною особою, через військову агресію РФ вимушений був неодноразово змінювати місце проживання.
Також, суд враховує, що причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини сприяло те, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України,відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Отже, позивач , звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 08.01.2024 вважав, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства,керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164«Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», був впевненим , що строк для прийняття спадщини продовжений.
Відповідно до ст.1261 ЦК України позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги після смерті матері. Інші спадкоємці першої черги , якими є ОСОБА_3 та ОСОБА_1 заяв про прийняття спадщини або про відмову від неї не надавали .
Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Суд при вирішенні справи враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.
За таких обставин , проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що про наявність підстав для задоволення позову, оскільки причини, зазначені позивачем є об`єктивними та непереборними.
Керуючись 3,4,11-13, 19, 259, 263, 265 , 279 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі Шахтарської міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Лушкіна Оксана Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 ( місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) строку для прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці , починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили, для надання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Повний текст судового рішення складений 02 квітня 2024 року.

Суддя: О.Є. Жукова