Справа № 185/3497/24
Провадження № 2/185/2534/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 квітня 2024 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Болдирєва У.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Позовна заява надійшла до суду 28 березня 2024 року

04 квітня 2024 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Позивачка посилається на те, що вона тривалий час потерпає від переслідувань та цькувань з боку відповідачки, які полягають у постійних безпідставних зверненнях до правоохоронних органів, погрозах, переслідуваннях, образливих і провокаційних висловлюваннях як серед інших людей, так і в мережі Інтернет.

11 березня 2024 року відповідачка на акаунті «ІНФОРМАЦІЯ_1» в соціальній мережі Instagram оприлюднила фото позивачки з її неповнолітнім сином без дозволу останньої та розмістила допис негативного та образливого характеру.

В публікації відповідачки містяться звинувачення, висловлювання і повідомлення, які ганьблять і принижують честь, гідність і ділову репутацію позивачки.

Заявлені такі позовні вимоги:

1.визнати недостовірною та такою, що порушує право позивачки на повагу її честі, гідності і ділової репутації інформацію, яку розповсюдила відповідачка у публікації на акаунті «ІНФОРМАЦІЯ_1» в соціальній мережі Instagram 11 березня 2024 року і у своїх зверненнях до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області,

2.зобов`язати відповідачку не пізніше місяця з дня набрання рішенням законної сили здійснити спростування поширеної у відношенні позивачки недостовірної інформації шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту,

3.стягнути з відповідачки в рахунок відшкодування моральної шкоди 120 000 грн.

Також позовна заява містить клопотання про витребування з Павлоградського відділу поліції заяв відповідачки стосовно позивачки, а також висновків за результатами розгляду цих заяв, починаючи з 01 червня 2023 року в до цього часу.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Згідно з вимогою пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позовні вимоги ОСОБА_1 викладені нечітко і неконкретно, а саме у пункті 1 прохальної частини позовної заяви позивачка просить визнати недостовірною інформацію, яку розповсюдила позивачка, однак не зазначає яку саме інформацію (відомості та/або дані) вона просить визнати недостовірною.

Також у пункті 2 прохальної частини позовної заяви позивачка просить зобов`язати відповідачку спростувати поширену інформацію шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту, при цьому не вказує яким чином відповідачка має здійснити таке повідомлення (публікацію), через які саме засоби поширення інформації.

2. Згідно з висновком Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 439/1469/15-ц належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі «Інтернет» є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник вебсайту, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві.

Позивачка зазначає, що допис негативного характеру стосовно неї був розміщений на акануті «ІНФОРМАЦІЯ_1» в соціальній мережі Instagram. Однак у позовній заяві не зазначений власник веб-сайту, на якому була розміщений цей допис, як учасник справи (співвідповідач).

3. Позивачка у позовній заяві зазначає, що публікація відповідачки принижує не тільки її честь та гідність, а і ділову репутацію. Ділова репутація фізичної особи - це набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Позивачка не уточнює, які саме трудові, службові чи громадські обов`язки вона виконує.

4. Обгрунтовуючи свої позовні вимоги, позивачка посилається на те, що частина 3 статті 277 Цивільного кодексу України встановлює презумпцію недостовірності негативної інформації, тобто негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірно, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного.

Проте частина третя статті 277 ЦК України (презумпція добропорядності) виключена на підставі Закону України від 27 березня 2014 року № 1170-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про інформацію» та Закону України «Про доступ до публічної інформації», що набрав чинності 19 квітня 2014 року й не має зворотної дії в часі на підставі частини першої статті 58 Конституції України.

Отже, для позивачки діє загальний тягар доведення позову: 1) факту поширення стосовно неї недостовірної інформації, яка не є оціночним судженням; 2) недостовірності цієї інформації.

5. Позивачка просить витребувати з Павлоградського відділу поліції заяви відповідачки стосовно неї, а також висновки за результатами розгляду цих заяв, починаючи з 01 червня 2023 року в до цього часу.

У клопотанні про витребування доказів не зазначено про вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу, як того вимагає пункт 4 частини 2 статті 84 ЦПК України.

Зокрема до позовної заяви доданий ордер адвоката на надання позивачці правничої допомоги. Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат має право звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб).

Проте у позовній заяві відсутні дані про те, що адвокат звертався до відділу поліції з запитом про витребування документів і йому було у цьому відмовлено.

Тому слід надати строк для усунення недоліків шляхом подання уточненої позовної заяви.

Згідно з частиною 2 статті 185 ЦПК України, строк усунення недоліків заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись статтею 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Надати строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя У.М. Болдирєва