Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/63/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Юрченко С.О., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про продовження дії обмежувального припису, -

ВСТАНОВИВ:

04 березня 2024 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про продовження дії обмежувального припису. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 березня 2024 року, - визначено головуючого суддю Юрченка С.О.

Ухвалою суду від 04 березня 2024 року було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи на 06 березня 2024 року.

05 березня 2024 року заявниця ОСОБА_1 надіслала до суду заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з хворобою.

06 березня ОСОБА_2 подав заяву про долучення до матеріалів справи документів та заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з хворобою.

06 березня 2024 року на електронний запит Ржищівського міського суду Київської області надійшла інформація № 480854 з ЄДДР, з якої встановлено, що заявниця ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи встановлено, що фактичне місце проживання (перебування) заявниці ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 .

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч. 1, 2 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України).

Кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів ( ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором ( ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України).

Порядок розгляду судом справ про видачу і продовження обмежувального припису регламентовано Главою 13 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 Цивільного процесуального кодексу України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Оскільки заява про видачу обмежувального припису розглядається у порядку окремого провадження, то згідно до ч. 3 ст. 294 Цивільного процесуального кодексу України дана справа повинна розглядатись із додержанням загальних правил, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до ст. 350-1 Цивільного процесуального кодексу України, заява про видачу обмежувального припису подається до суду за місцем проживання (перебування) особи, яка постраждала від домашнього насильства або насильства за ознакою статі, а якщо зазначена особа перебуває у закладі, що належить до загальних чи спеціалізованих служб підтримки постраждалих осіб, - за місцезнаходженням цього закладу.

Відповідно до ст. 350-7 Цивільного процесуального кодексу України, за заявою осіб, визначених статтею 350-2 цього Кодексу, обмежувальний припис може бути продовжений судом на строк не більше шести місяців після закінчення строку, встановленого рішенням суду згідно з частиною другою статті 350-6 цього Кодексу.

Для продовження обмежувального припису слід звертатися до суду із заявою в тому ж порядку, що і для його видачі.

З огляду на вищевикладене, встановивши фактичне місце проживання заявниці, підсудність розгляду такої заяви підлягає визначенню за правилами статті 350-1 ЦПК України, тобто за місцем проживання (перебування) особи, яка постраждала від домашнього насильства, яким є: АДРЕСА_2 .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 даної статті встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Враховуючи викладене приходжу до висновку, що справу необхідно передати за підсудністю до Дарницького районного суду міста Києва (02068, м. Київ, вул. Кошиця, 5-а).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 31-32, 260-261, 293, 294, 350-1, 350-7, 353-354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Передати справу № 374/63/24 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про продовження дії обмежувального припису, - для розгляду за підсудністю до Дарницького районного суду міста Києва (02068, м. Київ, вул. Кошиця, 5-а).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя