Справа № 645/1869/24
Провадження № 2-о/645/72/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

11 квітня 2024 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Шевченко Г.С., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , заінтересована особа- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в особі законного представника батька ОСОБА_4 про встановлення факту постійного проживання, -

в с т а н о в и в :

До Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , в якій заявник просить суд: встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), разом зі спадкодавцем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_1 . 2; встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) разом зі спадкодавцем ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_6 , за адресою: АДРЕСА_1 .

При дослідженні вказаної заяви судом встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України з наступних підстав.

За змістом ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Виходячи з положень ч. 3 ст. 294 ЦПК України, а також роз`яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, заява про встановлення факту, що має юридичне значення, повинна відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст.ст. 294, 318 ЦПК України. Недотримання заявником вказаних вимог унеможливлює відкриття провадження у справі та є підставою для залишення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, без руху.

Звертаючись до суду з вказаною заявою, заявник просить суд: встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), разом зі спадкодавцем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_1 . 2; встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) разом зі спадкодавцем ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , з метою оформлення спадкових прав.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою заяви в порядку окремого провадження становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605 грн. 60 коп.

Відповідно до ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»: «При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору».

Судом вбачається, що заявником заявлено 2 вимоги немайнового характеру, проте судовий збір сплачено лише за 1 вимогу в розмірі 484,48 грн., а тому заявнику слід доплатити судовий збір за другу вимогу в розмірі 484,48 грн., або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, зазначені вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд пропонує заявнику усунути вищезазначені недоліки заяви з метою забезпечення повного захисту його прав та інтересів.

Керуючись ст. ст. 177, 185, 294 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , заінтересована особа- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в особі законного представника батька ОСОБА_4 про встановлення факту постійного проживання- залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом 10 днів з дня отримання заявником копії зазначеної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо визначення розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Г.С. Шевченко