Справа № 274/2083/24
Провадження № 2/0274/799/24
Ухвала

про направлення справи за підстудністю

08.03.2024 року Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування на земельні паї -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області з позовною заявою, згідно якої просить визнати його спадкоємцем на земельні паї ОСОБА_2 .

Ознайомившись з поданою заявою та доданими до неї документами, встановлено наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини /виключна підсудність/.

Згідно з п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 №3, виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, слід дійти висновку, що виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 року (справа № 911/2390/18).

При вивчені матеріалів справи встановлено, що позовні вимоги стосуються визнання за позивачем права власності на земельні ділянки, які розташовані на території Дідковицької та Межиріцької сільських рад Коростенського району Житомирської області.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з ч. 3 ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження.

Враховуючи наведені обставини, а також те, що дана справа не відноситься до підсудності Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, оскільки спір виник з приводу нерухомого майна, яке знаходиться на території Коростенського району Житомирської області, а тому справу необхідно скерувати до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області, після закінчення строків передбачених ч. 3 ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 30- 31, 187, 258-261, 354 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування на земельні паї надіслати за підсудністю до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області: Житомирська область, м.Коростень, вул.Сосновського, 38.

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Т.М. Вдовиченко