Справа №760/6633/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

19.03.2024 до Соломянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд розірвати шлюб, укладений 18.10.2023 року між нею та відповідачем, зареєстрований Соломянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №2193.

20.03.2024 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що дана справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З аналізу наведеної процесуальної норми убачається, що в ній міститься вичерпний перелік умов, за яких позов щодо розірвання шлюбу може пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача, а саме якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач зазначає місце проживання позивача за адресою: АДРЕСА_1 , а відповідача за адресою: м. Рубіжне.

Так, на підтвердження відповідного факту проживання (перебування) позивача/відповідача, судом було здійснено запит щодо визначення місця проживання позивача/відповідача.

Як вбачається із відповіді № 520500 від 01.04.2024 з єдиного демографічного реєстру, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Окрім цього, відповідно до відповіді № 520502 від 01.04.2024 з єдиного демографічного реєстру, позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Місце проживання фізичної особи згідно Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» має бути зареєстровано у передбаченому порядку.

Таким чином встановлено, що місце проживання позивача та відповідача не зареєстроване на території Солом`янського району м. Києва, а тому дана справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва у порядку ч. 1 ст. 27 ЦПК України та ч. 1 ст. 28 ЦПК України.

При цьому, підстав для визначення підсудності за вибором позивача у відповідності до ст. 28 ЦПК України не вбачається, будь-якого обґрунтування в позовній заяві щодо звернення саме до Солом`янського районного суду м. Києва позивач не наводить.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 даної статті встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Адресою реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є: АДРЕСА_2 . Тобто справа відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Рубіжанського міського суду Луганської області.

Підстав, які б згідно ст. 28 ЦПК України дозволили позивачу обирати підсудність в Солом`янському районі м. Києва з урахуванням спору, який виник у сторін, суд не вбачає.

При цьому, відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний Суд розпорядженням від 06.03.2022 № 1/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Рубіжанського міського суду Луганської області на Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Відтак, враховуючи викладене та зважаючи на те, що зареєстрованим місцем проживання відповідача є: АДРЕСА_2 , що територіально не відноситься до території Солом`янського району м. Києва, тому на підставі ст. 31 ЦПК України, справу необхідно передати на розгляд за підсудністю до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області (адреса: 51400, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135).

Керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 32, 187, 353-354 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - передати на розгляд до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області (адреса: 51400, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Букіна О.М.