Справа № 293/610/24
Провадження № 2/293/306/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В., розглядаючи позовну заяву

ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 )

до Черняхівської селищної ради (адреса: Майдан Рад 1, селище Черняхів Житомирський район Житомирська область, 12301)

Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Фант" (адреса: вул. Соборна 2, м.Золотоноша Черкаська область, 19701)

про визнання права власності на житловий будинок,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до Черняхівської селищної ради, Сільськогосподасрького товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Фант" до змісту якого просить:

визнати за ним, ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_2 , загальною площею 70,8 кв.м., житловою площею 41,9 кв.м, з господарськими спорудами, а саме сараї літ «ВГДЕ», літня кухня літ «Б», вбиральня літ «У», криниця №1.

Позовні вимоги мотивовані тим, що у позивача відповідно до договору купівлі-продажу від 29.05.2002, укладеного між ним ОСОБА_1 та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю «Агро-Фант», посвідченим державним нотаріусом Черняхівської державної нотаріальної контори, за реєстровим номером 457, виникло право власності на будинок АДРЕСА_2 , однак у проведенні реєстраційних дій відповідно до Закону України « Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» йому відмовлено з підстав, що власник відчуженого майна є боржником за виконавчими провадженнями.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі за таких підстав.

Так у п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивач в позовній заяві зазначив ціну позову в сумі 6801 грн - вартість житлового бдинку.

На підтвердження визначення ціни позову позивач у позовній заяві посилається на те, що така вартість житлового будику визначена у договорі купівлі-продажу будинку від 29.05.2002 року, а саме за оцінкою продажу.

Відповідно до ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Тобто, ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Документ, який підтверджує вартість майна, складений, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Акт оцінки майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно. Якщо процедурами з оцінки майна для складання акта оцінки майна передбачене попереднє проведення оцінки майна повністю або частково суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Акт оцінки майна підлягає затвердженню керівником органу державної влади або органу місцевого самоврядування.

Вказане визначено статтею 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Суд зазначає, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Отже позивачу слід зазначити ціну позову на день подання позовної заяви та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру відповідно до дійсної вартості спірного майна та на виконання вимог ч.5 ст. 177 ЦПК України надати суду грошову оцінку майна на момент звернення до суду.

Крім того, позивачем в порушення норм п. 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України не зазначений зміст позовних вимог до кожного з відповідачів.

З огляду на приписи ч. 1 ст. 2, ч. 1 ст. 4 ЦПК України, ч. 1 ст. 15 ЦК України, в позовній заяві не зазначено яким чином відповідач-1 Черняхівська селищна рада порушила, не визнала чи оспорила права позивача.

Передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Спір про право характеризує такий стан відносин, коли між сторонами існують певні розбіжності з приводу наявності, змісту та обсягу прав і обов`язків, здійснення яких є неможливим без судового втручання.

Визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача.

Відповідачем є та процесуальна особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач залучається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. На відміну від позивача відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Однак, визначивши процесуальний статус Черняхівської селищної ради як відповідача-1, позивач не зазначив та жодним чином не обґрунтував, якими саме діями чи бездіяльністю зазначеного відповідача порушуються, не визнаються чи оспорюються будь-які його права, як позивача.

Отже, в позовній заяві не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги щодо кожного з відповідачів, не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини та відповідно не долучені такі до позовної заяви.

Серед іншого аналіз поданої позовної заяви та доданих до неї матеріалів свідчить про те, що саме рішення державного реєстратора про відмову в проведенні реєстраційних дій слугує підставою для звернення до суду.

Тому суд звертає увагу позивача, що особа, яка вважає, що її права у сфері державної реєстрації порушено, може оскаржити рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав до Міністерства юстиції України, його територіального органу або до суду.

Суд вказує, що законодавець визначив вичерпний перелік підстав для відмови у державній реєстрації прав (ст. 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Разом з тим, суд уважає за необхідне зазначити, що у разі наявного виконавчого провадження стосовно особи відчужувача нерухомого майна, за яким останній є боржником та у зв`язку з цим наявності обтяження речових прав на відчужене нерухоме майно, обов`язково необхідно вказати в заяві, якими доказами підтверджується такий факт та надати докази на підтвердження вказаних обставин.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях "Голдер проти Великої Британії" від 21.02.75 року, "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.92 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. ст.175,177, 185, 260, 261, 353,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради, Сільськогосподасрького товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Фант" про визнання права власності на житловий будинок - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк в 7 (сім) днів з дня отримання ним цієї ухвали для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: https://cr.zt.court.gov.ua/sud0624/

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана: 23.04.2024

Суддя Людмила ЛОСЬ