Справа № 646/1327/23
№ провадження 2/646/1097/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2024 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі : головуючого судді Клімової С.В.,

за участю секретаря Попадченко Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину, суд,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова знаходиться вище вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 07 квітня 2023 року справу прийнято до провадження судді Клімової С.В. відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

В судові засідання, які були призначені 09.05.2023 р., 22.06.2023 р., 26.07.2023 р., 05.09.2023 р., 02.10.2023 р., 16.11.2023 р., 27.12.2023 р., 22.01.2024 р. позивач не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином шляхом направлення судових повісток на адресу зазначену у позові та направлення смс-повісток на мобільний телефон зазначений у позовній заяві, які були доставлені.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надала до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність.

Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Покладення на позивача процесуальних обов`язків обумовлено як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, а тому саме позивач має продемонструвати свій інтерес у якнайскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Аналогічного висновку дійшов Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06 від 16 лютого 2017 року, вказавши, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п. п. 1-5 ч. 2, ч.5 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Із цими нормами кореспондуються положення ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд зазначає, що позивач ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, однак за весь час знаходженгня справи у суді жодного разу не з`явилася до суду, клопотання про розгляд справи у відсутність позивача або про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Крім того на адресу позивача були направлені листи про обов`язкову явку до суду, які були доставлені, що підтверджується поштовим відправленням однак проігноровані позивачем.

Враховуючи вище викладене, суд визнає неявку позивача у судові засідання з неповажних причин, оскільки за весь час знаходження справи в провадженні суду, позивачем не вчинено жодної дії щодо дізнання стадії розгляду справи, руху по справі, причин неодноразового виклику до судового засідання.

Крім того, позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Натомість позивачем проігноровані повідомлення суду про обов`язкову явку в судові засідання.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне позов залишити без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивача, явка якого судом була визнана обов`язковою.

При цьому суд зазначає, що позивач не позбавлений можливості повторного звернення з даним позовом до суду в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 44, 131, 200, 223, 257, 353, 354 ЦПК України, суд ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину- залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://cz.hr.court.gov.ua

Суддя: С.В. Клімова