Справа №443/1887/23
Провадження №2-о/443/13/24
08 лютого 2024 року місто Жидачів
Головуючого по справі - судді Жидачівського районного суду Львівської області Равлінка Р.Г. у цивільній справі №443/1887/23 (провадження №2-о/443/13/24) за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: виконавчий комітет Ходорівської міської ради Стрийського району Львівської області (як орган опіки та піклування), ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна.
Рішенням Жидачівського районного суду Львівської області від 08.02.2024 заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: виконавчий комітет Ходорівської міської ради Стрийського району Львівської області (як орган опіки та піклування), ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна задоволено. Визнано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 - недієздатним. Встановлено опіку над ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 та призначити йому опікуна ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, не можу погодитися з висновком суду щодо можливості призначення ОСОБА_1 опікуном над ОСОБА_3 та, на підставі ч. 3 ст. 35 ЦПК України, висловлюю окрему думку стосовно цього, обґрунтовуючи таким.

Заявник, ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою в якій просить визнати недієздатним ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановити над ним опіку; призначити опікуном над недієздатним, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , його ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування вимог заявник, покликається на те, що що ОСОБА_3 є чоловіком рідної сестри його баби по лінії батька ОСОБА_5 - ОСОБА_6 ОСОБА_3 внаслідок огляду МСЕК визнаний особою з інвалідністю другої групи. Так, як дітей у нього та дружини не було, тому фактично ним опікувалась його дружина - ОСОБА_2 , яка на даний час через похилий вік та стан здоров`я не може бути опікуном над своїм чоловіком. Тобто фактично ОСОБА_7 залишився без належного стороннього нагляду та існування, а тому заявник йому у всьому допомагає, забезпечує його одягом, продуктами та всім необхідним для життя.

Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Відповідно до вимог частини 3 статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Чинний Цивільний процесуальний кодекс України не містить переліку осіб, які відноситься до членів сім`ї та близьких родичів особи, стосовно якої вирішується питання про визнання її недієздатною.

Водночас, перелік таких осіб міститься у інших нормативно-правових актах.

Члени сім`ї.

Зокрема, відповідно до частини 2 статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно. Дитина належить до сім`ї своїх батьків і тоді, коли спільно з ними не проживає.

Згідно з приписами частини 2 статті 64 ЖК України до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що члени сім`ї:

а) особа, яка перебуває у шлюбі із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, та діти зазначеного суб`єкта до досягнення ними повноліття - незалежно від спільного проживання із суб`єктом;

б) будь-які особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі;

Відповідно до абзацу 5 пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші).

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі №205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Близькі родичі.

За змістом статті 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» близькі родичі, які відповідно до цього Закону підлягають захисту, - це батьки, дружина (чоловік), діти, рідні брати і сестри, дід, баба, онуки, посягання на життя, здоров`я, житло і майно яких перешкоджає виконанню працівниками суду і правоохоронних органів покладених на них законом обов`язків і здійсненню наданих прав.

Близькі родичі та члени сім`ї - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі (стаття 3 КПК України).

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_3 є чоловіком рідної сестри баби ОСОБА_1 , по лінії батька ОСОБА_5 - ОСОБА_6 , а відтак заявник не відноситься до ні близьких родичів, ні до членів сім`ї, які вправі звертатися із заявою про визнання особи недієздатною, оскільки в судовому засідання не здобуто доказів, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Нормою частини 3 статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з положеннями частини 1 статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

В силу ч.4 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до абз.1 ч.2 ст.300 ЦПК України суд за заявою органу опіки та піклування чи особи, призначеної піклувальником або опікуном, у місячний строк звільняє її від повноважень піклувальника або опікуна і призначає за поданням органу опіки та піклування іншу особу, про що постановляє ухвалу. Суд за заявою особи, над якою встановлено піклування, може звільнити піклувальника від його повноважень і призначити за поданням органу опіки та піклування іншого піклувальника, про що постановляє ухвалу.

Отже, порядок вирішення судом питання призначення опікуна над недієздатною особою врегульований саме цією нормою, що є спеціальною по відношенню до ст.294 ЦПК України.

Згідно тлумачного словника української мови, слово «подання» (podanie - заява) розуміється як офіційна письмова заява з проханням до вищестоящої інстанції, заява (письмове прохання, оформлене за певним зразком).

Зміст вимог ч.4 ст.185 та ст.300 ЦПК України та тлумачення значення слова «подання» за моїм переконанням свідчить про те, що тільки орган опіки та піклування наділений процесуальною дієздатністю звертатися до суду з клопотанням про призначення опікуна недієздатній особі.

Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка.

Аналогічний висновок викладено у постанові ВС від 07.04.2022 року, справа №712/10043/20.

Так, рішенням № 185 від 21.09.2023 виданого Ходорівською міською радою затверджено подання про доцільність призначення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 опікуном ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до подання опікунської ради про доцільність призначення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 опікуном ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі визнання його недієздатним, опікунська рада вважає за доцільне призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жит. АДРЕСА_1 , опікуном родича ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. АДРЕСА_1 , у разі визнання його недієздатним.

Наявність у справі рішення та висновку опікунської ради, яке отримано на руки ОСОБА_1 для ініціювання останнім перед судом призначення опікуном, не відповідає визначеній процесуальним законом формі і змісту, не вносилось у процесуальний спосіб органом опіки та піклування до суду, що не ототожнює його з наявністю такого в матеріалах справи і не давало підстав суду вирішувати питання призначення опікуна за зверненням самого ОСОБА_1 .

Такі дії органу опіки та піклування є самоусуненням від виконання делегованих державною на нього обов`язків та повноважень.

Таким чином, ОСОБА_1 не маючи встановлених законом підстав звернення до суду подав заяву про призначення його опікуном.

Проте, за приписами п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Отже, в порушення приписів частини 3 ст. 296 ЦПК України заяву подано особою, яка не є членом сім`ї або близьким родичем особи, щодо якої порушується питання про визнання її недієздатною.

Заявник у цій справі не позбавлений права звернутися до органу опіки та піклування з метою призначення його як опікуна недієздатного ОСОБА_3 , який є чоловіком рідної сестри баби ОСОБА_1 , по лінії батька ОСОБА_5 - ОСОБА_6 , який, у разі доцільності призначення його опікуном, уповноважений внести відповідне подання до суду.

За наведених обставин приходжу до висновку, що, заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: виконавчий комітет Ходорівської міської ради Стрийського району Львівської області (як орган опіки та піклування), ОСОБА_2 , про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна підлягає залишенню без розгляду на підставі подання заяви особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Головуючий суддя Р.Г. Равлінко