Справа № 357/8643/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2024 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду № 6 в м. Біла Церква без учасників справи питання про виправлення описки в рішенні суду від 14 лютого 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

В липні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів.

Рішенням суду від 14 лютого 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів було задоволено.

Після ухвалення вищевказаного рішення, судом було виявлено, що в рішенні суду при його виготовлені було допущено описку.

Описка полягає в тому, що в тексті рішення суду від 14.02.2024 року судом невірно зазначена прізвище відповідача та дитини дитини « ОСОБА_3 », замість вірного « ОСОБА_4 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть постановленого рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу ( помилка у правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в рішенні суду описки впливає на можливість його реалізації, а її виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому необхідно виправити в рішенні суду від 14 лютого 2024 року по цивільній справі № 357/8643/23 провадження №2/357/83/24 допущену описку.

Керуючись ст. ст. 259-261, 269, 353 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описки допущені в рішенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2024 року по цивільній справі № 357/8643/23 провадження №2/357/83/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів, а саме вважати правильним прізвище відповідача та дитини, на утримання якої стягуються аліменти « ОСОБА_4 ».

Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2024 року .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяБ. І. Кошель