"27" лютого 2024 р. Справа № 363/880/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Світ Фінансів» до ОСОБА_1 , третя особа: Святошинський відділ державної виконавчої служби у місті Києві центрального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арештів майна,

ВСТАНОВИВ:

20 лютого 2024 року до Вишгородського районного суду, через систему «Електронний суд» (зареєстровано судом 21 лютого 2024 року) та за підписом представника позивача адвоката Чуйко Я.В., надійшла вказана позовна заява

Відповідно до частини першої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 ЦПК України документи, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законом України «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до судових витрат.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, до матеріалів позовної заяви додано платіжну інструкцію в національній валюті №3912 від 07 лютого 2024 року про сплату судового збору в розмірі 3028,00 гривень, однак при перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, відповідно до вимог статті 9 Закону України «Про судовий збір» виявлено, що станом на 27 лютого 2024 року судовий збір за квитанцією не зараховано до вищезазначеного фонду.

Таким чином, позивачу необхідно подати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Крім цього, перевіривши матеріали додані до позову, судом встановлено, що, з урахуванням положень частини першої статті 177 ЦПК України та положень статті 43 цього Кодексу, оскільки позов з додатками подано у електронному вигляді, представником позивача додано докази надсилання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу на адресу зазначеної у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 , та до електронного кабінету третьої особи.

Водночас, після виконання судом вимог частини восьмої статті 187 ЦПК України, згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 22 лютого 2024 року, встановлено іншу адресу зареєстрованого місця проживання відповідача, ніж вказану позивачем і на яку було надіслано копію позовної заяви з додатками. Так, з 14.11.2023 відповідач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

А тому, з урахуванням зазначеного, та вимог частини першої статті 177 та статті 43 ЦПК України, позивачу необхідно надати докази надсилання відповідачу на її зареєстровану адресу проживання, встановлену судом, копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів, згідно переліку.

Так, у пункті 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» (Заява № 65518/01) від 6 вересня 2005 року викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos). Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду. Отже, не надсилання позивачем способом, передбаченим чинним процесуальним законодавством, на адресу відповідача копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів порушує визначені законом засади змагальності, рівності учасників процесу перед законом і судом, а також позбавляє відповідача можливості своєчасно ознайомитись з відповідними позовними матеріалами, надати свої доводи і заперечення.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі, шляхом надати платіжний документ про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі та, відповідно, додати до позовної заяви докази надсилання відповідачу на зареєстровану адресу проживання копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів, згідно переліку, у встановлений частиною сьомої статті 43 ЦПК України спосіб.

Керуючись статтями14, 43, 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Світ Фінансів» до ОСОБА_1 , третя особа: Святошинський відділ державної виконавчої служби у місті Києві центрального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арештів майна залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач