ПОСТАНОВА

Іменем України

07 лютого 2024 року м. Кропивницький

справа № 404/2099/21

провадження № 22-ц/4809/136/24

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Карпенка О. Л., Чельник О. І.,

секретар судового засідання Діманова Н. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02 серпня 2023 року у складі головуючого судді Мохонько В. В.

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції.

23.03.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог (а.с.1-5 т.2), проситьподілити в натурі житловий будинок, загальною площею 155,8 кв. м житловою площею 114,1 кв.м, з господарськими будівлями: літня кухня-сарай під літерою «Б», погріб під літерою «б1б2al», сарай під літерою «Е б», гараж під літерою «В», убиральня під літерою «Г», душ під літерою «Ж», літня кухня під літерою «П», навіс під літерою «О С», вимощення під літерою «І», огорожа під літерою «NN1N2», що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до варіанту 1, додатку Ж у висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №294 від 04.01.2021, з відхиленням від ідеальних часток співвласників у відповідності до чинних будівельних норм; виділити в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна у власність і визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на відокремлену частину житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , а саме частину житлового будинку літ. А, з приміщеннями: кімната 2-6 площею 11,8 кв.м, кімната 2-7 площею 18,7 кв.м, кімната 2-8 площею 5,6 кв.м; частина літньої кухні-сараю літ. Б площею 21,14 кв.м, що складає 23/50 ч.; погріб літ. А1; 1/4 ч. воріт літ-N; ч.. воріт літ.N1; ч. вимощення літ. І; ч. хвіртки літ. N2., для забезпечення ізольованого користування частинами житлового будинку провести будівельні роботи, а саме: закласти дверний проріз між приміщеннями 2-4 та 2-6; закласти дверний проріз між приміщеннями 2-5 та 2-6; влаштувати дверний проріз між приміщеннями 2-4 та 2-5; влаштувати на місці віконного прорізу дверний, для входу в приміщення 2-6.; встановити порядок користування земельною ділянкою розташованої за адресою АДРЕСА_1 , розмір якої складає 665,89 кв.м зайнятих під дворовим покриттям, надвірними будівлями та садом з урахуванням ідеальних часток співвласників домоволодіння відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно - будівельної експертизи №294 від 04.01.2021 наступним чином: ОСОБА_1 надати в користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л, варіант 1, зображені зеленим кольором, а саме: частину земельної ділянки площею 52,93 кв.м, яка обмежена замкненою лінією:9-10-11-74-75-70-69-68-67-66-65-9, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 10, частину земельної ділянки площею 21,14 кв.м, яка обмежена замкненою лінією: 35-37-28-36-35, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 11, частину земельної ділянки площею 60,12 кв.м, яка обмежена замкненою лінією: 48-53-52-51-50-49-48, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 12, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображені блакитним кольором, а саме: частину земельної ділянки площею 39,92 кв.м, яка обмежена замкненою лінією: 1-2-3-31-32-33-34-35-36-29-30-1, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 13, частину земельної ділянки площею 268,33 кв.м, яка обмежена замкненою лінією: 5-6-7-8-65-66-67-68-69-70-71-72-73-13-14-15-16-17-50-51-52-53-54-55-56-57-58-76-59-60-61-62-63-64-5, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 14, частину земельної ділянки площею 126,60 кв.м, яка обмежена замкненою лінією: 38-39-40-41-42-43-44-45-46-47-77-48-49-18-19-20-21-22-23-24-25-26-38, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 15, в спільне користування співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 дві частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображені помаранчевим кольором, а саме: частину земельної ділянки площею 0,97 кв.м, яка обмежена замкненою лінією: 75-74-12-73-72-71-70-75, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 16, частину земельної ділянки площею 95,88 кв.м, яка обмежена замкненою лінією: 31-4-5-64-63-62-61-60-59-76-58-57-56-55-54-53-48-77-47-46-45-44-43-42-41-40-39-38-27-28-37-35-34-33-32-31, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 17, стягнути з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, понесені по справі судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 5396,60 гривень, витрати на проведення будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи в розмірі 12000 гривень, витрати на правничу допомогу в розмірі 15 000 гривень.

Позовні вимоги мотивовано тим, що з 28.12.1988 ОСОБА_4 перебував у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 , рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04.03.1997 шлюб між ними було розірвано. За час шлюбу ними було придбане спільне майно, зокрема: на підставі договору купівлі-продажу від 03.04.1990, посвідченого державним нотаріусом Третьої Кіровоградської державної нотаріальної контори придбано у спільну сумісну власність 9/50 частин житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 ; 21.12.1991 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого державним нотаріусом Третьої Кіровоградської державної нотаріальної контори придбано у спільну сумісну власність 2/25 частин житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 , та 21.05.1992 на підставі договору довічного утримання, посвідченого державним нотаріусом Третьої Кіровоградської державної нотаріальної контори ними також було набуто у спільну сумісну власність 6/25 частин житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 .

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 березня 2019 року визнано за ОСОБА_1 , в порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/4 частку житлового будинку з надвірними будівлями розташованого у АДРЕСА_1 та за ОСОБА_2 , в порядку поділу спільного майна подружжя визнано право право власності на 1/4 частку житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого у я АДРЕСА_1 .

22 липня 2020 року державним реєстратором Департаменту надання адміністративних послуг міської ради міста Кропивницького, Черненко С.В. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та зареєстровано за позивачем право на 1/4 частку у праві спільної часткової власності на житловий будинок з надвірним будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 .

Співвласниками інших часток у праві власності є: ОСОБА_2 - 1/4 та ОСОБА_3 - 1/2.

Загальна площа будинку 155 кв. м, житлова площа - 114,1 кв.м. Опис: житловий будинок - АА1-2аа2-5, господарські та побутові будівлі: літня кухня-сарай під літерою «Б», погріб - «б1б2а1», сарай - «Е б», гараж - «В»; убиральня - «Г»; душ - «Ж»; літня кухня - «П»; навіс - «О С»; вимощення - «І»; огорожа - «NN1N2».

У спільному користуванні сторін перебуває земельна ділянка площею 665, 89 кв.м, що розташована під будинком, дворовим покриттям, господарсько-побутовими приміщеннями та садом. Угоди про порядок користування земельною ділянкою розміром 665,89 кв.м та про спосіб виділення позивачу частки із складу земельної ділянки, між співвласниками не досягнуто.

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02 серпня 2023 рокувідмовлено у задоволені позову.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, щоматеріали справи не містять доказів про отримання позивачем погодження з місцевими органами влади та спеціалізованими організаціями на проведення робіт з переобладнання спірного будинку.

Зокрема позивачем не надано технічного висновку про відповідність перепланування будівельним нормам і правилам, санітарно-епідеміологічним вимогам, пропонованим до будинків і приміщень, правилам пожежної безпеки; залежно від обставин справи підлягають поданню висновки й інших служб, зокрема погодження для встановлення відокремленого газо-, та водопостачання.

Експертом фактично підтверджена необхідність влаштування співвласниками автономних інженерних мереж та системи опалення.

Суд зазначив, що позбавлений можливості самостійно встановити та з`ясувати, чи вказані роботи передбачають втручання в інженерні системи загального користування та чи потрібні висновки відповідних органів про допустимість пов`язаних з поділом будинку переобладнань і перепланувань, а також дозвіл виконавчого комітету місцевої ради на переобладнання і перепланування житлового будинку (у випадку втручання в несучі конструкції або інженерні системи загального користування).

Позовні вимоги в частині визначення порядку користування земельною ділянкою також не підлягають задоволенню, враховуючи норми ст. 120 Земельного Кодексу України яка передбачає, що при переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, оскільки відмовлено у задоволені позову в частині поділу житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Позивач подав апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права ставить питання про скасування судового рішення і ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог.

Зазначає, що суд неповно з`ясував усі фактичні обставини справи та не дав належної оцінки наявним у матеріалах справи доказам.

Суд не врахував висновків судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи від 04 січня 2021 року №294 про можливість реального поділу житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом проведення реконструкції (перепланування і переобладнання) приміщень спірного житлового будинку для відокремлення двох ізольованих квартир (кімнат). Експертом зазначено обсяг ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести в будинку для забезпечення ізольованого користування житловими приміщеннями після виділу частки позивача, а подальші роботи по забезпеченню частин будинку автономними системами інженерного обладнання та встановлення необхідних приладів повинні проводитися кожним із співвласників за власні кошти.

Роботи, які необхідно провести сторонам, входять до переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Відповідач ОСОБА_2 подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Вважає рішення суду законним й обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги безпідставними.

Іншими учасниками справи відзив на апеляційну скаргу не подано.

Позиція апеляційного суду.

Відповідно до ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Заслухавши пояснення представника позивача адвоката Титаренко Г. С., яка підтримала доводи апеляційної скарги, представників: відповідача ОСОБА_2 адвоката Гретченко Л. Л. та відповідача ОСОБА_3 адвоката Мазуренко Н. Ю., які заперечували проти задоволення скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а судове рішення скасуванню.

Встановлені судом першої інстанції неоспорені обставини, а також обставини встановлені апеляційним судом.

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07.03.2019 справа №404/3216/17 визнано за ОСОБА_1 , в порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/4 частку житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 , визнано за ОСОБА_2 , в порядку поділу спільного майна подружжя право власності на 1/4 частку житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого у АДРЕСА_1 (а.с.7-15 т.1).

Співвласником іншої 1/2 частки у праві спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями у АДРЕСА_1 , є ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності від 15 лютого 1979 року (а.с. 134 т. 1).

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за ОСОБА_1 зареєстроване право власності на 1/4 частку у праві спільної часткової власності на житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості: загальною площею 155,8 кв. м, житловою площею 114,1 кв.м, опис: АА1-2аа2-5 - житловий будинок, Б - літня кухня-сарай, б1б2а1 - погріб, Е б - сарай, В - гараж; Г - убиральня; Ж - душ; П - літня кухня; О С - навіс; І - вимощення ; NN1N2 - огорожа, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.16 т.1).

Згідно копії технічного паспорта на житловий будинок АДРЕСА_1 домоволодіння складається з житлового будинку, який зазначений літерами АА1-2аа2-5, загальною площею 155,8 кв.м., житловою 114,1 кв.м (а.с.18-20 т.1).

Відповідно до експлікації приміщень до плану житлового будинку по АДРЕСА_1 будинок «АА1-2аа2-5» складається з двох квартир власниками яких є: АДРЕСА_2 загальною площею 88,0 кв.м., житловою 58,6 кв.м. - ОСОБА_3 ; №2 загальною площею 67,8 кв.м., житловою 55,5 кв.м. - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експерти від 04.01.2021 року №294 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.21-106 т.1) між співвласниками фактично склався порядок користування житловим будинком та господарсько-побутовими будівлями на (додаток Д).

У користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 знаходяться такі будівлі та споруди: частина житлового будинку літ. А, а саме приміщення 2-6,2-7, та 2-8; прибудова літ. А1; прибудова літ. а; прибудова літ.а5; погріб літ.а1; частина літньої кухні - сарай літ.Б; виноградник (не зазначений в матеріалах інвентаризації); огорожа (не зазначена в матеріалах інвентаризації); хвіртка (не зазначена в матеріалах інвентаризації); інженерний колодязь (не зазначений в матеріалах інвентаризації); вигрібна яма (не зазначена в матеріалах інвентаризації).

У користуванні ОСОБА_3 знаходяться такі будівлі та споруди: частина житлового будинку літ. А, а саме приміщення 1-7,1-8; прибудова літ.А2; прибудова літ.а2; прибудова літ. а3; прибудова літ.а4; частина літньої кухні - сарай літ.Б; сарай літ. б; погріб літ.б1; погріб літ.62; гараж літ. В; сарай літ. П; навіс літ. О; душ літ. Ж; сарай літ. Е; виноградник (не зазначений в матеріалах інвентаризації); огорожа (не зазначена в матеріалах інвентаризації); хвіртка (не зазначена в матеріалах інвентаризації).

В спільному користуванні співвласників знаходяться: навіс літ. С; вбиральня літ. Г; вимощення літ. І; ворота літ. N; ворота літ. N1; хвіртка ЛІТ. N2; оглядова яма (не зазначена в матеріалах інвентаризації); ганки (не зазначені в матеріалах інвентаризації); огорожі (не зазначені в матеріалах інвентаризації).

Відповідно до наданих на дослідження відомостей (додаток Д) технічний стан квартири АДРЕСА_2 у досліджуваному житловому будинку - задовільний, рівень оздоблення - стандартний, технічний стан оздоблення - задовільний.

При візуально-інструментальному обстеженні в натурі садиби за адресою: АДРЕСА_1 , експертом встановлено невідповідність, а саме розміщення на земельній ділянці не вказаних в технічному паспорті будівель і споруд: огорож, хвірток, навісу, винограднику, оглядової ями, вигрібної ями, ганків, інженерний колодязь.

Також встановлено невідповідність фактичних розмірів приміщень житлового будинку (мається на увазі приміщення житлового будинку, умовно квартира АДРЕСА_3 , що обстежувались) розмірам зазначеним в технічному паспорті, закладено віконний проріз. У зв`язку з чим, за результатами обстеження, було складено план житлового будинку (додаток Е). Відповідно до зазначеного плану площа житлового будинку становить 154,7 кв.м.

Оскільки відомості про зазначені споруди відсутні в правовстановчій документації, за вихідні дані прийнято перелік будівель і споруд, що входить до складу садиби згідно наданого на дослідження витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (додаток А).

Поворотні точки меж досліджуваної земельної ділянки не закріплені межовими знаками встановленого зразка згідно п. 3.1 Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010. Тверді межі земельної ділянки наявні частково, а саме: - по фасадній межі, у вигляді: воріт, хвіртки, цегляної огорожі, житлового будинку літ.А, прибудови літ. А2, сараю літ.б; - по правій боковій межі, у вигляді: сараю літ.б, літньої кухні-сараю літ.Б, сусідньої будівлі, вбиральні літ. Г, сараю літ. Е; - по тильній межі, у вигляді: сусідніх будівель, огорожі з азбестоцементних хвилястих листів; - по лівій боковій межі, у вигляді: огорожі з азбестоцементних хвилястих листів, хвіртки, вимощенню, натягнутого між металевими стовпчиками шнуру.

Ринкова вартість садиби за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 04.12.2020, становить 1795437,10 (один мільйон сімсот дев`яносто п`ять тисяч чотириста тридцять сім гривень десять копійок) без ПДВ.

Є технічна можливість поділу житлового будинку в ідеальних частках або близьких до них з улаштуванням окремих входів відповідно до державних будівельних норм. В тому числі є технічна можливість виділити 1/4 ідеальної частки позивача ОСОБА_1 в натурі у спірному житловому будинку.

За першим варіантом виділу частки житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями з відхиленням від часток співвласників співвласнику ОСОБА_1 (з часткою 1/4), виділяється 11/50 частки, що менше за належну йому на 3/50 ч., що в ринковій вартості житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями становить 53863,11 грн. У спільній частковій власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (з часткою 1/4+1/2=3/4), залишається 39/50 частки, що більше за належу їм на 3/50 ч., що в ринковій вартості житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями становить 53863,11 грн.

Зазначений варіант виділу житлового будинку зображено на схемі в додатку Ж до висновку експерта (а.с. 102 т. 1).

Для забезпечення ізольованого користування частиною житлового будинку, що виділяється згідно цього варіанту, необхідне проведення будівельних робіт, орієнтовний перелік яких наступний: закласти дверний проріз між приміщеннями 2-4 та 2-6; закласти дверний проріз між приміщеннями 2-5 та 2-6; влаштувати дверний проріз між приміщеннями 2-4 та 2-5; влаштувати на місці віконного прорізу дверний, для входу в приміщення 2-6.

Орієнтовна вартість вищезазначених будівельних робіт складає 10029,26 грн. з ПДВ.

Для забезпечення відповідності приміщень, що виділяються згідно цього варіанту, вимогам ДБН В.2.2-15:2019.Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення. щодо квартир, необхідне проведення будівельних робіт з переобладнання (реконструкції) житлового будинку літ. А,А1,А2,а,а1,а2,аЗ,а4,а5, в тому числі систем інженерного обладнання. Перелік та вартість таких будівельних робіт залежить від прийнятих конкретних рішень (об`ємно-планувальних, конструктивних тощо), способу виконання робіт та застосованих будівельних матеріалів і виробів, які обумовлюються розробленою відповідно до вимог законодавства проектною та технічною документацією і виконання (розроблення) якої не відноситься до завдань судової будівельно-технічної експертизи.

За другим варіантом виділу частки житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями з відхиленням від часток співвласників співвласнику ОСОБА_1 (з часткою 1/4), виділяється 19/100 частки, що менше за належну йому на 12/100 (6/50) ч., що в ринковій вартості житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями становить 107726,23 грн. У спільній частковій власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (з часткою 1/4+1/2=3/4), залишається 81/100 частки, що більше за належу їм на 12/100 (6/50) ч., що в ринковій вартості житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями становить 107726,23 грн.

Зазначений варіант виділу частки житлового будинку зображено на схемі в додатку И до висновку експерта.

Для забезпечення ізольованого користування частиною житлового будинку, що виділяється згідно цього варіанту, необхідне проведення будівельних робіт, орієнтовний перелік яких такий: влаштувати перегородку вприміщенні 2-4; влаштувати на місці віконного прорізу дверний, для входу в приміщення 2-6.

Орієнтовна вартість вищезазначених будівельних робіт складає 11087,22 грн. з ПДВ.

Цей варіант виділу частки житлового будинку зображено на схемі в додатку И до даного висновку експерта (а.с. 103 т.1).

Для забезпечення відповідності приміщень, що виділяються згідно даного варіанту, вимогам ДБН В.2.2-15:2019.Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення. щодо квартир, необхідне проведення будівельних робіт з переобладнання (реконструкції) житлового будинку літ. А,А1,А2,а,а1,а2,аЗ,а4,а5, в тому числі систем інженерного обладнання. Перелік та вартість таких будівельних робіт залежить від прийнятих конкретних рішень (об`ємно-планувальних, конструктивних тощо), способу виконання робіт та застосованих будівельних матеріалів і виробів, які обумовлюються розробленою відповідно до вимог законодавства проектною та технічною документацією і виконання (розроблення) якої не відноситься до завдань судової будівельно-технічної експертизи.

За результатами проведених досліджень, експертом зроблений висновок про те, що фактична площа земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , станом на момент проведення обстеження, становить 665,89 кв.м. (0,0666 га). Зображення фактичних меж земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , наведено на плані в додатку К до даного висновку експерта. Координати поворотних точок фактичних меж земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , наведені в таблиці К.1 в додатку К до висновку.

Відповідно до вимог нормативно-правових актів та виходячи з фактичних меж земельної ділянки, наявна технічна можливість встановлення порядку користування земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 , відповідно до часток співвласників.

Пропонуються два технічно можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 .

Варіант №1 порядку користування земельною ділянкою:

ОСОБА_1 пропонується надати в користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображені зеленим кольором, а саме:

частину земельної ділянки площею 52,93 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 9-10-11-74-75-70-69-68-67-66-65-9. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 10 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 21,14 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 35-37-28-36-35. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 11 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 60,12 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 48-53-52-51-50-49-48. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 12 далі по тексту.

ОСОБА_2 і ОСОБА_3 пропонується надати в користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображені блакитним кольором, а саме:

частину земельної ділянки площею 39,92 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 1-2-3-31-32-33-34-35-36-29-30-1. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 13 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 268,33 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 5-6- 7-8-65-66-67-68-69- 70- 71- 72- 73-13-14-15-16-17-50-51-52-53-54-55-56-57-58- 76-59-60-61- 62-63-64-5. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 14 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 126,60 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 38-39-40-41-42-43-44-45-46-47-77-48-49-18-19-20-21-22-23-24-25-26-38. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 15 далі по тексту.

В спільне користування співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 пропонується надати дві частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображенні помаранчевим кольором, а саме:

частину земельної ділянки площею 0,97 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 75-74-12-73-72-71-70-75. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 16 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 95,88 кв.м., яка обмежена замкненою лінією:

31-4-5-64-63-62-61-60-59-76-58-57-56-55-54-53-48-77-47-46-45-44-43-42-41-40-39-38-2 7-28-35-34-33-32-31. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 17 далі по тексту.

Варіант №1 порядку користування земельною ділянкою зображено на схемі в додатку Л до даного висновку експерта.

Варіант перший встановлення порядку користування земельною ділянкою слід розглядати разом з варіантом виділу частки житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями: частина літньої кухні-сараю літ. Б площею 21,14 кв.м, що складає 23/50 ч.; 1/4 ч. воріт літ. N; 1/4 ч. воріт літ. N1; 1/4 ч. вимощення літ. І; 1/4 ч. хвіртки літ. N2.

Варіант №2 порядку користування земельною ділянкою:

ОСОБА_1 пропонується надати в користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку М зображені зеленим кольором, а саме:

частину земельної ділянки площею 38,76 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 9-10-69-68-67-66-65-9. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 18 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 21,14 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 35-37-28-36-35. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 19 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 72,61 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 48-53-52-51-50-49-48. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 20 далі по тексту.

ОСОБА_2 і ОСОБА_3 пропонується надати в користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку М зображені блакитним кольором, а саме:

частину земельної ділянки площею 39,92 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 1-2-3-31-32-33-34-35-36-29-30-1. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 21 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 264,97 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 5-6-7-8-65-66-67-68-69-70-12-13-14-15-16-17-50-51-52-53-54-55-56-57-58-71-59-60-61-62-63-64-5. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 22 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 126,60 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 39-40-41-42-43-44-45-46-47-72-48-49-18-19-20-21-22-23-24-25-26-38. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, звернуті у таблиці 23.

У спільне користування співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 пропонується надати дві частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку М зображенні помаранчевим кольором, а саме:

частину земельної ділянки площею 6,01 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 10- 11-70-69-10. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 24 далі по тексту.

частину земельної ділянки площею 95,88 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 31.4-5-64-63-62-61-60-59-71-58-57-56-55-54-53-48-72-47-46-45-44-43-42-41-40-39-38-27-28- 37-35-34-33-32-31. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 25 далі по тексту.

Варіант №2 порядку користування земельною ділянкою зображено на схемі в додатку М до даного висновку експерта.

Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК).

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (частини друга, четверта статті 77 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновком експерта (ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК).

Частиною другою статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом (частина друга статті 95 ЦПК України).

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).

Тлумачення, як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 частини першої статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, у першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства (див.: зокрема, постанову Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2021 року у справі № 180/1735/16-ц, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 520/1185/16-ц, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20).

Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність.

Об`єднана палата зауважує, що розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватноправових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і тлумачення процесуальних норм (див.: постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 16 червня 2021 року в справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року в справі № 209/3085/20, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року в справі № 519/2-5034/11).

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно з частиною першою статті 183 ЦК України річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення, є подільною.

Відповідно до статті 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до статті 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із статтею 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статей 355, 356,358 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Згідно з частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації (частини перша-третя статті 358 ЦК України).

Спільна часткова власність є специфічною конструкцією, оскільки, існує:

(а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок два співвласники);

(б) єдність об`єкта. Декільком учасникам спільної часткової власності завжди належить певна сукупність майна. Частка в праві спільної часткової власності, що належить кожному з співвласників, виступає не як частина речі й не як право на частину речі, а як частина права на всю річ як єдине ціле. Тобто право спільної часткової власності поширюється на все спільне майно, а частка в праві спільної часткової власності не стосується частки майна.

Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності (частина перша статті 364 ЦК України).

У разі недосягнення згоди про спосіб і умови виділу в натурі частки із спільного майна учасник спільної часткової власності вправі звернутися з відповідним позовом до суду.

Згідно з частиною другою статті 364 ЦК України, якщо виділ в натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Результат системного аналізу статей 183, 358, 364, 370, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави для висновку, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває у спільній власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним входом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася.

Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до статей 364, 370 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі такої частки власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишається, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вхід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не лише порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2012 року у справі № 6-12цс13, а також у постановах Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 205/9065/15-ц (провадження № 61-21409св18), від 27 травня 2020 року у справі № 173/1607/15 (провадження № 61-26178св18) від 11 жовтня 2021 року у справі № 607/14338/19-ц (провадження № 61-19073св20).

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи виділ частки, повинен передати співвласнику частку житлового будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарському призначенню необхідно розуміти суттєве погіршення технічного стану житлового будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).

У тих випадках, коли в результаті виділу співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, і тоді має місце поділ спільного майна.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 310/7011/17 (провадження No 61- 7153св20).

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експерти від 04.01.2021 року №294 поділити в натурі житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 є можливим при умові відступу від ідеальних часток співвласників та з урахуванням переобладнання.

Суд апеляційної інстанції враховує висновок експерта та вважає, що виділ частки будинку необхідно здійснити відповідно до першого варіанта виділу 11/50 часток, запропонованого судовим експертом, оскільки такий варіант не лише відповідає встановленому фактичному користуванню приміщеннями будинку, а й забезпечує передання співвласникам часток житлового будинку та нежилих будівель, що є найбільш наближеним до часток співвласників у праві власності. Крім того, цей варіант виділу є паритетним для усіх співвласників, враховуючи передання їм після виділу співвідношення, площу, а також вартість житлових і нежитлових приміщень будинку, що забезпечує їх використання за призначенням і унеможливлює завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі в результаті переобладнання житлових приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання.

За результатами проведених досліджень, експертом зроблений висновок про наявність технічної можливості, відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, виділити в натурі ОСОБА_1 частку житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями за адресою АДРЕСА_1 , що складається з наступних будівель і споруд: частина житлового будинку літ. А, а саме: частина кімнати 2-6 площею 5,9 кв.м., кімната 2-7 площею 18,7 кв.м., кімната 2-8 площею 5,6 кв.м.; частина (23/50 ч.) літньої кухні-сараю літ. Б площею 21,14 кв.м ; 1/4 ч. воріт літ. N; 1/4 ч. воріт літ. N1; 1/4 ч. вимощення літ. І; 1/4 ч. хвіртки літ. N2.

Статтею 152 ЖК України передбачено, що виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

За змістом наведеної правової норми, якщо роботи з переобладнання та перепланування передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, то необхідно отримати відповідні документи на їх виконання до початку таких робіт.

Згідно з абзацом четвертим пункту 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 (далі Правила № 572), власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на переобладнання і перепланування житлових приміщень відповідно до статей 100 і 152 ЖК Української РСР.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі Правила № 76), визначено, що реконструкція жилого будинку комплекс будівельних робіт, спрямованих на поліпшення експлуатаційних показників приміщень житлового будинку шляхом їх перепланування та переобладнання, надбудови, вбудови, прибудови з одночасним приведенням їх показників відповідно до нормативно-технічних вимог.

Пунктом 1.4 Правил № 76 передбачено умови і порядок переобладнання, перебудови, перепланування будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень. Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Переобладнання жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень містить у собі улаштування в окремих жилих будинках, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання, перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переобладнання туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів. До елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків. Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. Для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. У разі, якщо самовільне перепланування або переобладнання приводить до погіршення технічного стану жилого будинку в цілому та порушуються права інших споживачів, зазначені роботи виконуються виконавцем послуг, питання відшкодування вартості цих робіт власником, наймачем (орендарем) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення вирішується у судовому порядку.

Інструкція щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затверджена наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55 (далі Інструкція), визначає порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна, крім земельних ділянок, та застосовується суб`єктами господарювання, які здійснюють технічну інвентаризацію об`єктів нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна.

Згідно з пунктами 1.2, 2.1 2.4 Інструкції поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна (додаток 1) або висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна (додаток 2). Об`єкти нерухомого майна, які підлягають технічній інвентаризації відповідно до Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Держбуду України від 24 травня 2001 року № 127, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10 липня 2001 року за № 582/5773 (із змінами), а також єдині майнові комплекси, що належать на праві власності і розташовані на одній земельній ділянці, можуть бути поділені на самостійні об`єкти нерухомого майна. Поділ на самостійні об`єкти нерухомого майна провадиться відповідно до законодавства з наданням кожному об`єкту поштової адреси. Не підлягають поділу об`єкти нерухомого майна, до складу яких входять самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об`єкти нерухомого майна. Питання щодо поділу об`єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону. Поділ на самостійні об`єкти нерухомого майна повинен відповідати умовам, що передбачені чинними будівельними нормами.

При поділі нерухомого майна в натурі в разі необхідності його переобладнання та перепланування, до ухвалення рішення суду повинні бути надані відповідні висновки: технічний висновок про відповідність перепланування будівельним нормам і правилам, санітарно-епідеміологічним вимогам, пропонованим до будинків і приміщень, і правилам пожежної безпеки.

Залежно від обставин справи підлягають поданню висновки й інших служб, зокрема погодження для встановлення відокремленого газо-, водо- та енергопостачання.

Отже, отримання відповідних документів на переобладнання та перепланування будинку необхідне лише у випадку втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, в іншому випадку дозвільна документація не є необхідною.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 653/2820/15, провадження № 61-31125св18, на яку послалася заявник у касаційній скарзі, а також у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 вересня 2020 року у справі № 654/2080/17, провадження № 61-3792св19.

Крім того, згідно з правовими висновками, наведеними в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 квітня 2019 року у справі № 630/986/14, провадження № 61-18435св18, від 30 жовтня 2019 року у справі № 336/2699/16, провадження № 61-32895св18, від 27 січня 2021 року у справі № 361/2430/18, провадження № 61-12338св20, від 24 листопада 2021 року у справі № 243/5056/20, провадження № 61-14037св21, в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2019 року у справі № 697/1782/15, провадження № 61-18711св18, поділ нерухомого майна в натурі у разі необхідності його переобладнання та перепланування, зокрема шляхом проведення робіт, які передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, можливий лише за наявності документів, що дають право на їх виконання.

Однак у двох інших наведених нижче постановах Верховного Суду викладені інші, протилежні за змістом, висновки щодо застосування вищезазначених норм матеріального права у подібних правовідносинах.

Так, у постанові від 14 листопада 2018 року у справі № 712/920/14, провадження № 61-33938св18, на яку послався районний суд в оскаржуваному судовому рішенні, при вирішенні спору про поділ домоволодіння та земельної ділянки, що є у спільній частковій власності, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду погодився з висновками судів попередніх інстанцій про часткове задоволення позову та поділ домоволодіння відповідно до ідеальних часток кожного із співвласників згідно з висновком додаткової судової будівельно-технічної експертизи від 30 грудня 2016 року № 17-16-БТ по першому варіанту, зазначеному в додатку № 1. При цьому Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вказав, що посилання у касаційній скарзі на те, що у резолютивній частині рішення суду першої інстанції не зазначено, хто саме із сторін повинен проводити реконструкцію та переобладнання у спірному будинку, адже відповідно до висновків експертизи переобладнання та реконструкція передбачають втручання в інженерні системи загального користування, що потребує отримання відповідного дозволу, не є підставою для скасування судового рішення та не позбавляє в майбутньому заявника звернутись до відповідних установ для отримання необхідних дозволів.

У постанові Верховного Суду від 20 липня 2022 року у справі № 450/2380/18, провадження № 61-1284св22, при вирішенні спору про поділ житлового будинку, що є у спільній частковій власності, колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду виходила з обставин, встановлених судами попередніх інстанцій, що згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи від 18 лютого 2019 року № 01/19с є технічно можливим один варіант поділу житлового будинку, за яким для здійснення всіх перепланувань та переобладнань у житловому будинку проектній організації, яка має ліцензію на проведення таких видів робіт, необхідно розробити проектну документацію і погодити її з місцевими органами виконавчої влади (міжвідомчою комісією), та при позитивному рішенні отримати дозвіл в органах державного архітектурно-будівельного контролю на проведення будівельних робіт. Незважаючи на ці обставини колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду не погодилася з судовим рішенням апеляційного суду про відмову у задоволенні позову у зв`язку з відсутністю в матеріалах справи висновків (дозволів) відповідних органів про допустимість пов`язаних з поділом будинку переобладнань і перепланувань, що необхідні для правильного вирішення спору, та залишила в силі рішення суду першої інстанції, яким задоволено позов і вирішено провести реальний розподіл житлового будинку (за відсутності відповідних документів на переобладнання і перепланування).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2023 року у справі № 707/2516/18 зазначено, що оскільки завданням суду при розгляді такої категорії справ є встановлення можливості поділу об`єкта нерухомості, що перебуває в спільній частковій власності, який буде відповідати вимогам, що передбачені будівельними нормами та правилами, коли кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

З цією метою призначається судова будівельно-технічна експертиза, за результатами проведення якої судом розглядається найбільш оптимальний варіант поділу нерухомого об`єкта в натурі відповідно до розміру ідеальних часток у спільній частковій власності. Отримання дозволів на перепланування об`єкта нерухомості здійснюється власниками, якщо техніко-юридичними нормами встановлена вимога щодо отримання дозвільних документів у разі втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування чи в інших випадках, передбачених будівельними нормами та правилами.

Наявність чи відсутність станом на час ухвалення судом відповідного рішення таких дозволів чи погоджень, необхідних для фактичного виконання робіт з поділу спірного майна, немає значенні для суду, який ухвалює рішення про поділ незалежно від того, чи є у сторін у справі проєктна документація з поділу, чи затверджена вона, чи отримано ними документи на право виконання відповідних будівельних робіт, а також незалежно від того, чи вимагається за законом в конкретному випадку розробка такої проєктної документації та отримання дозвільної документації.

Положення статті 152 ЖК України не стосуються вирішення питань технічної можливості поділу спірної нерухомості та визначення необхідності його здійснення. Тобто, стаття 152 ЖК України не застосовується при вирішенні спору співвласників про поділ спільного майна або про виділ з нього частки.

Тому відсутність у матеріалах справи технічних висновків про відповідність перепланування будівельним нормам і правилам, санітарно-епідеміологічним вимогам, правилам пожежної безпеки тощо не перешкоджає суду ухвалити рішення про суті спору, якщо наявний висновок судової будівельно-технічної експертизи.

Таким чином, у суду відсутні підстави вимагати від позивача проходження дозвільної процедури за правилами статті 152 ЖК України до ухвалення судом рішення про поділ спірного нерухомого майна.

Отже, ухвалення рішення суду про поділ нерухомого майна в натурі між його співвласниками не потребує попереднього (до ухвалення такого рішення) подання до суду сторонами документів, що дають право на виконання відповідних будівельних робіт, навіть у тому випадку, коли такий поділ вимагатиме переобладнання та перепланування спірної нерухомості з проведенням робіт, які передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.

За таких обставин відсутні підстави для відступу від висновків, викладених у постановах: від 14 листопада 2018 року у справі № 712/920/14, провадження № 61-33938св18, від 20 липня 2022 року у справі № 450/2380/18, провадження № 61-1284св22, ухвалених Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

Ураховуючи викладений у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2023 року у справі № 707/2516/18 висновок про застосування норм права, зокрема ст. 152 ЖК України, суд першої інстанції помилково відмовив у задоволенні позову з підстав відсутності технічних висновків про відповідність перепланування будівельним нормам і правилам, санітарно-епідеміологічним вимогам, правилам пожежної безпеки.

Положення статті 152 ЖК України не стосуються вирішення питань технічної можливості поділу спірної нерухомості та визначення необхідності його здійснення. Тобто, стаття 152 ЖК України не застосовується при вирішенні спору співвласників про поділ спільного майна або про виділ з нього частки.

Тому відсутність у матеріалах справи технічних висновків про відповідність перепланування будівельним нормам і правилам, санітарно-епідеміологічним вимогам, правилам пожежної безпеки тощо не перешкоджає суду ухвалити рішення про суті спору, оскільки наявний висновок судової будівельно-технічної експертизи.

Таким чином, у суду відсутні підстави вимагати від позивача проходження дозвільної процедури за правилами статті 152 ЖК України до ухвалення судом рішення про виділ частки зі спірного нерухомого майна.

Ухвалення рішення суду про поділ нерухомого майна (виділ з нього частки) в натурі не потребує попереднього (до ухвалення такого рішення) подання до суду сторонами документів, що дають право на виконання відповідних будівельних робіт, навіть у тому випадку, коли такий поділ (виділ частки) вимагатиме переобладнання та перепланування спірної нерухомості з проведенням робіт, які передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.

Частиною першою статті 88 ЗК України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а в разі недосягнення згоди - у судовому порядку.

Оскільки володіння та порядок користування земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, в тому числі тією, на якій розташовані належні співвласникам житловий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається, насамперед, їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, то при застосуванні статті 88 ЗК України при вирішенні спорів як між ними самими, так і за участю осіб, котрі пізніше придбали відповідну частку в спільній власності на землю або житловий будинок, слід брати до уваги цю угоду. Це правило стосується тих випадків, коли житловий будинок поділено в натурі.

Згідно з частиною першою статті 120 ЗК України у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці (крім земель державної, комунальної власності), право власності на таку земельну ділянку одночасно переходить від відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача такого об`єкта без зміни її цільового призначення. У разі якщо відчужувачу (попередньому власнику) такого об`єкта належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку, до набувача цього об`єкта переходить право власності на таку частку.

Аналіз змісту статті 120 ЗК України дає підстави для висновку про однакову спрямованість її положень щодо переходу прав на земельну ділянку при виникненні права власності на будівлю та споруди, на якій вони розміщені.

Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цими нормами, визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.

Отже, за загальним правилом, закріпленим у частині першій статті 120 ЗК України, особа, яка набула права власності на будівлю чи споруду стає власником земельної ділянки на тих самих умовах, на яких вона належала попередньому власнику, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.

При вирішенні спору про визначення порядку користування земельної ділянки в натурі, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування земельною ділянкою, для зміни якого відсутні підстави, він ухвалює рішення про застосування саме такого варіанту. Якщо ж відсутній погоджений або встановлений порядок користування земельною ділянкою, то суд визначає порядок користування земельною ділянкою з дотриманням розміру часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном.

Апеляційний суд, вважає, що перший варіант порядку користування земельною ділянкою, запропонований відповідно до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експерти від 04.01.2021 року №294 (додаток Л) відповідає фактичному порядку користування, що склався та існує на даний час та відповідає інтересам співвласників, є справедливим з огляду на обставини та відносини, що склались між сторонами, тому найбільш ефективно сприяє захисту прав та інтересів сторін.

Відповідно до визначеного варіанту встановлення порядку користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , співвласникам надаються в користування такі частини земельної ділянки:

ОСОБА_1 пропонується надати в користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображені зеленим кольором, а саме:

- частину земельної ділянки площею 52,93 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 9-10-11-74-75-70-69-68-67-66-65-9. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 10 далі по тексту.

- частину земельної ділянки площею 21,14 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 35-37-28-36-35. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 11 далі по тексту.

- частину земельної ділянки площею 60,12 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 48-53-52-51-50-49-48. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 12 далі по тексту.

ОСОБА_2 і ОСОБА_3 пропонується надати в користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображені блакитним кольором, а саме: - частину земельної ділянки площею 39,92 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 1-2-3-31-32-33-34-35-36-29-30-1. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 13 далі по тексту.

- частину земельної ділянки площею 268,33 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 5-6-7-8-65-66-67-68-69-70-71-72-73-13-14-15-16-17-50-51-52-53-54-55-56-57-58-76-59-60-61-62-63-64-5. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 14 далі по тексту.

- частину земельної ділянки площею 126,60 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 38-39-40-41-42-43-44-45-46-47-77-48-49-18-19-20-21-22-23-24-25-26-38. Координати

відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 15 далі по тексту.

В спільне користування співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 пропонується надати дві частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображенні помаранчевим кольором, а саме:

- частину земельної ділянки площею 0,97 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 75- 74-12-73-72-71-70-75. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 16 далі по тексту.

- частину земельної ділянки площею 95,88 кв.м., яка обмежена замкненою лінією: 31-4-5-64-63-62-61-60-59-76-58-57-56-55-54-53-48-77-47-46-45-44-43-42-41-40-39-38- 27-28-37-35-34-33-32-31. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 17 далі по тексту.

Площі частин земельної ділянки, що надаються підраховані за формулою (2) складуть:

ПД = 52,93 + 21,14 + 60,12 + (0,97/3) + (95,88/3) = 166,47 кв.м. ( ОСОБА_1 );

ПД = 39,92 + 268,33 + 126,60 + (0,97*2/3) + (95,88*2/3) = 499,42 кв.м. ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ).

Таким чином, згідно даного варіанту, співвласникам надаються в користування наступні частки земельної ділянки:

ОСОБА_1 - 166,47/665,89 = 0,25 (1/4 ч.);

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - 499,42/665,89 = 0,75 (3/4 ч.).

ОСОБА_1 просив виділити у натурі частку із спільного майна відповідно до першого варіанту запропонованого експертом, що відповідає 11/50 часткам у спільній частковій власності та визнати право власності на частину житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: частину житлового будинку літ. А, з приміщеннями: - кімната 2-6 площею 11,8 кв.м, - кімната 2-7 площею 18,7 кв.м, - кімната 2-8 площею 5,6 кв.м; - 23/50 частин літньої кухні-сараю літ. Б площею 21,14 кв.м, - погріб літ. а1.

Позивачем доведено можливість виділу частки із спільного майна відповідно до варіантів запропонованих висновком судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експерти від 04.01.2021 року №294.

Виділ частки позивача на підставі висновку за результатами проведення судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експерти від 04.01.2021 року №294, зокрема, застосування першого варіанта виділу, є обгрунтованим, оскільки такий варіант відповідає статті 364 ЦК України і не порушує законних прав та інтересів співвласників майна.

Решту 39/50 часток у спільній частковій власності житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , залишити у спільній часткові власності ОСОБА_2 - 14/50 часток та ОСОБА_3 - 25/50 часток.

Визначені експертом необхідні роботи для переобладнання будинку під окремі об`єкти нерухомого майна не передбачають втручання в несучі конструкції будинку та/або інженерні системи загального користування, а отже, отримання відповідних документів, що дають право на їх виконання, не вимагається.

ОСОБА_4 в своїх заявах до суду неодноразово зазначав, що згоден на зменшення належної йому ідеальної частки на 3/50 і відповідне збільшення частки ОСОБА_2 без присудження йому грошової компенсації, а також не заперечує провести за власний рахунок будівельні роботи для забезпечення ізольованого користування частинами житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: закласти дверний проріз між приміщеннями 2-4 та 2-6; закласти дверний проріз між приміщеннями 2-5 та 2-6; влаштувати дверний проріз між приміщеннями 2-4 та 2-5; влаштувати на місці віконного прорізу дверний, для входу в приміщення 2-6.

Вивчивши наведені у висновку експерта варіанти поділу житлового будинку, врахувавши позицію щодо розподілу спільної часткової власності сторін, апеляційний суд взяв до уваги вищевказаний висновок експерта та вважає, що запропонований експертом перший варіант розподілу відповідає найкращим інтересам сторін, є наближеним до ідеальних часток кожного із співвласників, забезпечує можливість експлуатації будинку і господарських будівель як окремих об`єктів нерухомості, необхідність проведення переобладнань не потребує великого обсягу затрат матеріального характеру та фізичних зусиль.

За відсутності обгрунтованих заперечень співвласників нерухомого майна підлягає задоволенню вимога позивача щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , розміром 665,89 кв.м зайнятих під дворовим покриттям, надвірними будівлями та садом за варіантом 1 відповідно до висновку будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №294 від 04.01.2021 :

ОСОБА_1 необхідно виділити у користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л, зображені зеленим кольором, а саме: - земельну ділянку площею 52,93 кв.м, обмежену замкненою лінією: 9-10-11-74-75-70-69-68-67-66-65-9, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 10; - земельну ділянку площею 21,14 кв.м, обмежену замкненою лінією: 35-37-28-36-35, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 11; - земельну ділянку площею 60,12 кв.м, обмежену замкненою лінією: 48-53-52-51-50-49-48, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 12.

У спільне користування співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - виділити дві частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображені помаранчевим кольором, а саме: - частину земельної ділянки площею 0,97 кв.м, обмежену замкненою лінією: 75-74-12-73-72-71-70-75, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 16; - частину земельної ділянки площею 95,88 кв.м, обмежену замкненою лінією: 31-4-5-64-63-62-61-60-59-76-58-57-56-55-54-53-48-77-47-46-45-44-43-42-41-40-39-38-27-28-37-35-34-33-32-31, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 17.

Іншу частину земельної ділянки, зазначену на схематичному плані в додатку Л зображену блакитним кольором: - частину земельної ділянки площею 39,92 кв.м, обмежену замкненою лінією: 1-2-3-31-32-33-34-35-36-29-30-1, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 13; - частину земельної ділянки площею 268,33 кв.м, обмежену замкненою лінією: 5-6-7-8-65-66-67-68-69-70-71-72-73-13-14-15-16-17-50-51-52-53-54-55-56-57-58-76-59-60-61-62-63-64-5, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 14; - частину земельної ділянки площею 126,60 кв.м, обмежену замкненою лінією: 38-39-40-41-42-43-44-45-46-47-77-48-49-18-І9-20-21-22-23-24-25-26-38, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 15, можливо залишити у спільному користуванні ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відповідно до узгодженого ними порядку.

Визначений в цьому варіанті порядок користування спірною земельною ділянкою не порушує прав та інтересів ОСОБА_3 щодо користування закріпленою за останнім частиною земельної ділянки згідно рішення народного суду Кіровського району м. Кіровограда від 08.08.1979 (а.с.194-194 зв. т.2) за варіантом і планом, зазначеним у висновку експертизи від 12.06.1979 (а.с.195-197 т. 2), та спорудженими на ній господарськими будівлями, оскільки сторонами не доведено іншого.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Враховуючи, що позивач не заявляв вимог про стягнення компенсації його частки у праві спільної часткової власності (3/50), а також у своїй заяві про уточнення (а.с.198-201 т.2) відмовився від виділу йому в натурі 1/4 ч. воріт літ. N; 1/4 ч. воріт літ. N1; 1/4 ч. вимощення літ. І; 1/4 ч. хвіртки літ. N2, ці питання суд не вирішує, що відповідатиме нормам статті 13 ЦПК України.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

У зв`язку з невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, та неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права, на підставі ст. 376 ЦПК України, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення суду про часткове задоволення позову.

Керуючись ст. 367, 368, 371, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02 серпня 2023 року скасувати.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки з майна, що є в спільній частковій власності, визнання права приватної власності та визначення порядку користування земельною ділянкою задовольнити частково.

Виділити ОСОБА_1 у натурі 11/50 часток із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, та визнати право власності на частину житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: частину житлового будинку літ. А, з приміщеннями:

- кімната 2-6 площею 11,8 кв.м,

- кімната 2-7 площею 18,7 кв.м,

- кімната 2-8 площею 5,6 кв.м;

- 23/50 частин літньої кухні-сараю літ. Б площею 21,14 кв.м,

- погріб літ. а1;

Решту 39/50 часток у спільній частковій власності житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , залишити у спільній часткові власності ОСОБА_2 - 14/50 часток та ОСОБА_3 - 25/50 часток.

Для забезпечення ізольованого користування частинами житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 провести будівельні роботи, а саме:

- закласти дверний проріз між приміщеннями 2-4 та 2-6;

- закласти дверний проріз між приміщеннями 2-5 та 2-6;

- влаштувати дверний проріз між приміщеннями 2-4 та 2-5;

- влаштувати на місці віконного прорізу дверний, для входу в приміщення 2-6.

Встановити порядок користування земельною ділянкою розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , розміром 665,89 кв.м зайнятих під дворовим покриттям, надвірними будівлями та садом відповідно до висновку будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №294 від 04.01.2021 таким чином:

ОСОБА_1 виділити у користування три частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л, варіант 1, зображені зеленим кольором, а саме:

- земельну ділянку площею 52,93 кв.м, обмежену замкненою лінією: 9-10-11-74-75-70-69-68-67-66-65-9, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 10;

- земельну ділянку площею 21,14 кв.м, обмежену замкненою лінією: 35-37-28-36-35, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 11;

- земельну ділянку площею 60,12 кв.м, обмежену замкненою лінією: 48-53-52-51-50-49-48, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 12.

Виділити у спільне користування співвласників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 дві частини земельної ділянки на схематичному плані в додатку Л зображені помаранчевим кольором, а саме:

- частину земельної ділянки площею 0,97 кв.м, обмежену замкненою лінією: 75-74-12-73-72-71-70-75, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 16;

- частину земельної ділянки площею 95,88 кв.м, обмежену замкненою лінією: 31-4-5-64-63-62-61-60-59-76-58-57-56-55-54-53-48-77-47-46-45-44-43-42-41-40-39-38-27-28-37-35-34-33-32-31, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 17.

Іншу частину земельної ділянки, зазначену на схематичному плані в додатку Л зображену блакитним кольором: - частину земельної ділянки площею 39,92 кв.м, обмежену замкненою лінією: 1-2-3-31-32-33-34-35-36-29-30-1, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 13;

- частину земельної ділянки площею 268,33 кв.м, обмежену замкненою лінією: 5-6-7-8-65-66-67-68-69-70-71-72-73-13-14-15-16-17-50-51-52-53-54-55-56-57-58-76-59-60-61-62-63-64-5, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 14;

- частину земельної ділянки площею 126,60 кв.м, обмежену замкненою лінією: 38-39-40-41-42-43-44-45-46-47-77-48-49-18-І9-20-21-22-23-24-25-26-38, координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці 15,

залишити у спільному користуванні ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відповідно до узгодженого ними порядку.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий С. М. Єгорова

Судді О. Л. Карпенко

О. І. Чельник