Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/7490/23
Провадження № 2/279/214/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Шульги О.М., з секретарем Райвахівською Л.В., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені цивільну справу №279/7490/23 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Ушомирської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визнання додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме: будинок з надвірними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою Купищенського старостинського округу Ушомирської сільської ради Житомирської області.

У встановленому законом порядку, після смерті ОСОБА_2 , вона звернулася до Другої коростенської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) із заявою про прийняття спадщини. Проте, листом Коростенської районної державної нотаріальної контори Центрально-західного Другої коростенської державної нотаріальної контори центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) їй було роз`яснено, що права на спадкування на вказану вище земельну ділянку у неї не виникає та свідоцтво про право на спадщину не може бути їй видане з наступних підстав.

Згідно п. 4.14 Глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє наявність підстав для закликання до спадкоємства. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують факт родинних відносин.

Після розгляду документів встановлено, що не підтверджується факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме: у свідоцтві про народження її матері та дочки спадкодавиці - ОСОБА_3 , № НОМЕР_1 , виданому Бюро ЗАГС Кожухівської сільської ради Коростенського району Житомирської області, її прізвище та прізвище її матері вказано - « ОСОБА_4 », а згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого виконавчим комітетом Купещинської сільської ради Коростенського району Житомирської області 05.12.2005 року прізвище спадкодавиці вказано - « ОСОБА_5 ». Одночасно проінформовано, що доказом родинних відносин є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, Витяги з реєстрів актів цивільного стану громадян, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили про встановлення факту родинних та інших відносин, разом з тим, документів щодо підтвердження факту зміни прізвища ОСОБА_4 на ОСОБА_5 надано не було.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області у справі №279/4244/23 від 10.10.2023 року встановлено, що ОСОБА_2 являлась бабусею ОСОБА_1 по лінії матері.

Згідно з ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Вважає, що строки для прийняття нею спадщини після смерті ОСОБА_2 було пропущено з поважних причин, так як право на прийняття нею спадщини на підставі ч.1 ст.1265 ЦК України вона отримала фактично лише після набрання законної сили рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області у справі № 279/4244/23 від 10.10.2023 року, яким встановлено, що ОСОБА_2 являлась бабусею ОСОБА_1 по лінії матері.

За законом та заповітом інших спадкоємців, які мають право на спадкування не має.

Просить визначити додатковий строк для прийняття нею, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКП НОМЕР_3 , спадщини яка залишилась після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .Одночасно просить стягнути з відповідача на її користь понесені судові витрати.

Особи, які беруть участь в справі, письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутності у зв`язку з чим фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 94 років в с.Жабче Коростенського району Житомирської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 виданим 05.12.2005 року виконкомом Купищенської сільської ради Коростенського району Житомирської області.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 10.10.2023 року у справі №279/5244/23 встановлено факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 являлась бабусею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , по лінії матері ОСОБА_6 .

Отже, позивач відноситься до 5 черги спадкоємців по закону.

З листа завідувача Другої коростенської державної нотаріальної контори Житомирської області Кобилинської О.С. за №724/01-16 від 02.12.2023 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа не заводилась, до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) спадкоємці не звертались.

29.06.2023 року позивач звернулась до державного нотаріуса Другої коростенської державної нотаріальної контори із заявою щодо надання роз`яснення по оформленню спадкових прав після смерті баби ОСОБА_2 та отримала на своє звернення лист за №362/01-16, зміст якого містить інформацію про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, встановленого ст.1270 ЦК України на подачу заяви про прийняття спадщини та відсутності доказів на підтвердження факту родинних відносин.

Так, частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Зазначене свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно ст.1272 ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року). Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовується відсутністю документів на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем, що було наслідком звернення до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин за рішенням суду.

Разом з тим, відсутність документів на підтвердження родинного зв`язку не є перешкодою у подачі заяви про прийняття спадщини, а впливає лише на подальше отримання свідоцтва про право на спадщину.

Інших причин позивачем не зазначено.

Отже, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Таким чином, з огляду на час смерті спадкодавця (минуло 18 років), вказані причини пропуску для подання заяви про прийняття спадщини, які не є такими, що пов`язані з істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено, що пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 мав місце з поважних причин, тому підстави для задоволення позову відсутні.

Такий висновок суду узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 13.03.2020 року у справі №314/2550/17, від 12.11.2018 року у справі №136/200/17, від 30.07.2020 року у справі №172/888/18, від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17, від 11.11.2020 року у справі №750/262/20, від 13.12.2018 року у справі №459/295/16, від 11.07.2018 року у справі №381/4482/16-ц.

Керуючись ст.ст.4, 76 - 89, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, ст. ст.1269, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Ушомирської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визнання додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_5 виданий 04.01.2023 року органом 1820, РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач Територіальна громада в особі Ушомирської сільської громади Житомирської області, місце знаходження: 11571, с.Ушомир, вул. Березюка, 15, Коростенський район, Житомирська обл., .

Суддя: О.М.Шульга