Справа № 127/2355/24
Провадження № 2/127/270/24
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2024 року м. Вінниця
Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Антонюк В.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)», Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди,
Адвокат Кравчук М.О., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги №37 від 16.01.2024 року, звернувся до суду з позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 , в якій просить стягнути моральну шкоду в розмірі 50 гривень, завданої в період з 02.06.2023 по 03.06.2023 внаслідок тримання ОСОБА_1 в Державній установі «Вінницька установа виконання покарань (№1) в умовах, що принижують його гідність та у зв`язку з поводженням, що порушує статтю 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 .
Дослідивши вказану позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Його матеріальне становище не дозволяє сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн., оскільки відсутні будь-які кошти на його рахунку, а тому з урахуванням положень ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, а саме за умов, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, а тому вказані обставини є безумовною підставою для звільнення позивача від сплати судового збору.
Згідно з ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.
Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
При цьому, слід зазначити, що сама по собі відсутність доходів, які підлягають оподаткуванню і обліковуються органами ДПС не свідчить про скрутне матеріальне становище. Доказів про відсутність інших джерел доходів суду не надано.
Крім того, зі змісту позовної заяви слідує, що позивач не є особою похилого віку, докази щодо його непрацездатності у справі відсутні, факт того, що він не працює та не отримує доходів залежить виключно від його волевиявлення.
Крім того, відповідно до ст. 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Тобто, самі лише обставини, пов`язані з відсутністю коштів, не можуть вважатися підставою відстрочення сплати судового збору, враховуючи, що позивачем не додано належних доказів, які б підтверджували неможливість сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.
Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
У даному випадку необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено ЦПК України, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Невиконання позивачем наведених вимог процесуального законодавства має правовим наслідком відмови у прийнятті позовної заяви до розгляду та повернення її заявнику
З урахування вищевикладеного, клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір». Вичерпний перелік документів за подання до суду яких судовий збір не справляється та перелік пільг щодо сплати судового збору наведено у ч. 2 ст. 3, ст. 5 Закону України «Про судовий збір» відповідно.
Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме, з урахуванням положень Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» - 1211,20 грн.
Таким чином, при зверненні фізичної особи до суду із вказаним позовом, який містить вимогу немайнового характеру, необхідно додати документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн., або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є, із зазначенням у позові таких підстав.
Крім того, згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Як вбачається із позовної заяви представник позивача зазначає, що під час утримання засудженого ОСОБА_1 в Державній установі "Вінницька установа виконання покарань (№1)" були порушені його законні права, а саме: порушення законних прав засудженого на телефонні розмови; скерування кореспонденції та забезпечення належних житлово-побутових умов у камерному приміщені. З урахуванням викладеного та у зв`язку з триманням позивача в Державній установі "Вінницька установа виконання покарань (№1)" в період з 02.06.2023 по 03.06.2023 в умовах, що принижують його гідність та у зв`язку з поводженням, що порушує статтю 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи характер правопорушення, тривалість та глибину моральних страждань, яких він зазнав, з урахуванням принципу розумності та справедливості, розмір заподіяної ОСОБА_1 моральної шкоди визначено в сумі 50 (п`ятдесят) гривень.
Отже, позивачу необхідно надати суду належні та допустимі докази, які підтверджують ту обставину, що Державною установою "Вінницька установа виконання покарань (№1)" були порушені його законні права, а саме: порушення законних прав засудженого на телефонні розмови; скерування кореспонденції та забезпечення належних житлово-побутових умов у камерному приміщені і які мають довести вказану обставину, а також в дійсності перебувати у причинному зв`язку із його фізичним болем та стражданнями, душевними стражданнями, приниженні честі та гідності фізичної особи, які завідали позивачу моральної шкоди.
Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом (ч. 2 ст. 95 ЦПК України).
Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків.
У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.
Згідно зі ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -
У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Кравчука Михайла Олександровича про звільнення від сплати судового збору - відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)», Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків 5 днів з дня вручення копії ухвали.
Роз`яснити позивачу/представнику позивача, що у разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, у встановлений судом строк, позов буде вважатися неподаним та буде повернутий позивачу/представнику позивача.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя: