Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2759/23
Провадження № 2/376/169/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" травня 2024 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Батовріної І.Г.

за участю секретаря Борисевич Д.Л.

розглянувши в місті Сквира Київської області у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сквирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулась до суду з вказаним позовом, в обгрунтування якого зазначає, що 17.01.2005 р. розпорядженням Сквирської райдержадміністрації № 22 ОСОБА_2 передано у власність земельну ділянку, розташовану у Сквирському районі Домантівської сільської ради, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :06:003:0007, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯА№ 497378. 18.02.2013 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Домантівської сільської ради Яковлюк Л.Л., згідно якого заповіла земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, зареєстровану державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯА№ 497378 за № 66 від 15.08.2005 року, кадастровий номер :06:003:0007 ОСОБА_1 .

07.10.2021 року ОСОБА_2 , яка була бабусею ОСОБА_1 по лінії матері, померла. Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини спливав 07.04.2022 р., однак, 24.02.2022 р. розпочалася війна та з того дня по 13.09.2022 р. позивач перебував під окупацією в с. Лук`янці Липецької сільської територіальної громади Харківського району Харківської області, за місцем своєї реєстрації та постійного проживання. В подальшому позивач евакуювався в м. Харків, де з початку повномасштабного вторгнення постійно ведуться обстріли. У серпні 2023 р. позивач звернувся до приватного нотаріуса у м. Харкові із заявою про відкриття спадщини, однак йому було йому відмовлено в усному порядку та зазначено, що він має звернутися до суду із заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, представник позивача зазначає, що позивач у період з 24.02.2022 р. по 13.09.2022 р. перебував під окупацією в с. Лук`янці Липецької сільської територіальної громади Харківського району Харківської області, за місцем своєї реєстрації та постійного проживання. За час перебування в окупації у позивача значно погіршився стан здоров`я, через що він не мав можливості звернутися до нотаріуса. У липні 2023 року позивач переїхав до м. Харкова, де звернувся до приватного нотаріуса на що отримав відмову. Представник позивача зазначає, що причини пропуску позивачем строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними та значущими перешкодами для вчинення цих дій. Оскільки, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 зареєстрована не була, більше ніхто не звертався з заявами про прийняття спадщини, спадщина ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, ним подається заява про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. З урахуванням викладеного, представник позивача просила визначити ОСОБА_1 йому додатковий строк у два місяці для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання по справі позивач, представник позивача не з`явилися, представник позивача адвокат Шматько Т.М. надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність та у відсутність позивача, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає і не заперечує проти їх задоволення.

Суд, розглянувши заяви учасників справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд ухвалює рішення у разі визнання позову відповідачем.

Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Судом встановлені наступні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками вказано: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , (а.с.16)

ОСОБА_4 є донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які одружилися ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 . (а.с.18)

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є бабусею ОСОБА_1

18.02.2013 р. ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений секретарем Домантівської сільської ради та зареєстрований в реєстрі за № 9, згідно якого земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, зареєстровану державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯА№ 497378 за № 66 від 15.08.2005 року, кадастровий номер :06:003:0007 заповіла ОСОБА_1 (а.с.22)

07.10.2021 р. ОСОБА_2 померла (а.с.19)

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Чижовою Н.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.10.2023 р., ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з порушенням строку прийняття спадщини. (а.с.58)

З інформаційної довідки із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 76506229 від 05.04.2024 р. щодо ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у спадковому реєстрі інформація відсутня.

Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд неодноразово наголошував, зокрема, у постановах від 09.06.2022 року в справі №369/1913/17 (провадження №61-12004св21), від 20.07.2022 року в справі №461/2565/20 (провадження №61-21209св21), про те, що свобода заповіту як принцип спадкового права, включає, серед інших елементів, також необхідність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Як на підстави поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини ОСОБА_1 посилається на те, що у період з 24.02.2022 р. по 13.09.2022 р. він перебував під окупацією в с. Лук`янці Липецької сільської територіальної громади Харківського району Харківської області, за місцем своєї реєстрації та постійного проживання, а час перебування в окупації у позивача значно погіршився стан здоров`я, через що він не мав можливості звернутися до нотаріуса.

Постановою КМУ від 28.02.2022 р. № 164 (зі змінами, внесеними Постановами КМУ № 209 від 06.03.2022 р., № 480 від 19.04.2022 р., № 719 від 24.06.2022 р., № 1364 від 06.12.2022 р.) у зв`язку із введенням з 24.02.2022 р. воєнного стану, передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затверджені Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 25 квітня 2022 р. № 75 (в редакції, що діяла на час спірних правовідносин), до якого, зокрема, входить і с. Лук`янці Липецької сільської територіальної громади Харківського району Харківської, де мешкав позивач.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин та, на підставі ч.3 ст. 1272 ЦК України, вважає необхідним визначити додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини терміном два місяці, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 76, 81, 200, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Сквирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 додатковий строк, а саме два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання до відповідної нотаріальної контори (нотаріуса) заяви про прийняття спадщини за заповітом від 18.02.2013 р., після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя І.Г.Батовріна