КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2024 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 759/15300/15-ц

номер провадження 22-ц/824/2432/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБерезовенко Р.В., Мостової Г.І.,
за участю секретаря судового засідання Єфіменко І.О.,
учасники справи: представник відповідача ОСОБА_1 ,

представник третьої особи Плахотнік Р.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Київської міської ради - Сойник Ольги Василівни

на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 17 листопада 2015 року /суддя Кривов`яз А.П./

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

21 вересня 2015 року позивач за первісним позовом ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя. 20.10.2015 року ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 звернулись до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 17 листопада 2015 року визнано мирову угоду від 13 листопада 2015 року укладену між ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що є сторонами у цивільній справі №759/15300/15-ц, згідно якої:

1. За ОСОБА_3 визнається право власності на садовий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 701.1 м.кв. (літ «А» - 533,7 м.кв. та літ. «Б» - АДРЕСА_2 , (Дачний кооператив «Конча-Заспа»);

2. За ОСОБА_4 визнається право власності на садовий будинок

АДРЕСА_3 . За ОСОБА_5 визнається право власності на садовий будинок АДРЕСА_4 ). /а.с. 65-66/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, представник Київської міської ради - Сойник О.В. звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила ухвалу суду скасувати, відмовивши у затвердженні мирової угоди.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалась на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема, Київська міська рада, як власник земельних ділянок, на яких розміщено об`єкти нерухомого майна, не залучалась стороною у справі. Земельні ділянки що знаходяться за адресою: по АДРЕСА_2 , (Дачний кооператив «Конча-Заспа») належать до комунальної власності міста, отже, виключно Київська міська рада має право розпоряджатися ними. Жодних рішень щодо передачі земельної ділянки під будівництво ні ОСОБА_2 , ні ОСОБА_3 , ні ОСОБА_4 , ані ОСОБА_5 , ні іншим юридичним чи фізичним особам у власність чи користування не приймала, інформація щодо державної реєстрації речових прав на земельну ділянку у Міському земельному кадастрі відсутня. Суд першої інстанції не дослідив чи наявні у них законні підстави набуття права власності на об`єкти нерухомого майна, що були самочинно збудовані на земельних ділянках, які будь-якій фізичній чи юридичній особі не відводились, що підтверджується відсутністю рішення Київської міської ради, а отже, затверджена мирова угода, якою визнано право власності на об`єкти нерухомого майна, суперечить закону, порушує права, свободи і інтереси територіальної громади міста Києва.

Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_1 звернувся з відзивом на апеляційну скаргу. Вказував, що спір не стосувався спору про права на земельні ділянки. Київська міська рада з моменту реєстрації у 2015 році права власності на садовий будинок мала змогу дізнатись про можливе порушення своїх прав. Вказував, що у матеріалах справи наявні довідки Голови правління Дачного кооперативу письменників «Конча-Заспа» про належність земельних ділянок під об`єктами нерухомості, сторони у справі користувались земельними ділянками як члени кооперативу. Отже доводи апеляційної скарги є такими, що не заслуговують на увагу апеляційного суду.

ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судове засідання не з`явились, про час та дату судового розгляду повідомлені належним чином, тому колегія суддів вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності у відповідності до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з поверненням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, на підставі наступного.

21 вересня 2015 року позивач за первісним позовом ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя. 20.10.2015 року ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 звернулись до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності.

В судовому засіданні 17.11.2015 року сторони просили затвердити мирову угоду на наступних умовах та з наступним текстом:

За ОСОБА_3 визнається право власності на садовий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 701.1 м.кв. (літ «А» - 533,7 м.кв. та літ. «Б» - 167,4 м.кв.), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , (Дачний кооператив «Конча-Заспа»);

За ОСОБА_4 визнається право власності на садовий будинок АДРЕСА_5 )

За ОСОБА_5 визнається право власності на садовий будинок АДРЕСА_4 ).

Наслідки закриття провадження по справі, передбачені ст. 206 Цивільно-процесуального кодексу України сторонам роз`яснені і зрозумілі, тому суд першої інстанції дійшов висновків про можливість затвердження мирової угоди.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

Мирова угода у цивільному процесі - подана сторонами і підтверджена судом заява, згідно з якими позивач і відповідач шляхом взаємних поступок один до одного ліквідують спір, що виник між ними.

Так, відповідно до ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

За п. 1 ч 5 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними.

Суд першої інстанції, затверджуючи мирову угоду не звернув уваги на вимоги первісного позову - поділ майна подружжя - квартири АДРЕСА_6 , залишивши вказані вимоги поза предметом мирової угоди сторін, допустив процесуальні порушенні, не розглянувши фактично вимоги по суті спору.

Крім того, як вказує апелянт - Київська міська рада, земельна ділянка не виділялась рішенням Київської міської ради під садові будинки, розподілені за мировою угодою.

Довідка Голови правління Дачного кооперативу письменників «Конча-Заспа» про належність земельних ділянок під об`єктами нерухомості, на яку посилається представник відповідача таким рішенням не є.

Будь-які інші дані щодо земельних ділянок під спірними дачними будинками в матеріалах справи не містяться.

Отже, суд першої інстанції дійшов передчасних висновків, не проаналізував умови мирової угоди на дотримання п. 1 ч 5 ст. 207 ЦПК України і не вирішив питання поданого первісного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, розподілу підлягають судові витрати, з позивача за користь апелянта підлягає стягненню судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції - 2684 грн.

Керуючись ст.ст. 379, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника Київської міської ради - Сойник Ольги Василівни на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 17 листопада 2015 року - задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 17 листопада 2015 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції розподілити наступним чином:

Стягнути з ОСОБА_2 /РНОКПП НОМЕР_1 / на користь Київської міської ради // 2684 гривень.

Постанова суду апеляційної інстанції оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: