У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю:

секретаря судового засідання Отруби В. В.,

представника позивача Горбенка К. О. ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката Горбенка Костянтина Олеговича, який діє в інтересах ОСОБА_3 , про витребування у справі за позовом ОСОБА_4 , правонаступником якого є ОСОБА_3 , до ОСОБА_2 про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 листопада 2021 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю ОСОБА_5

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року відкрито загальне позовне провадження.

Розпорядженням Тимчасово виконуючого обов`язки керівника апарату Іваницької А. від 16 травня 2023 року № 152 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 760/31599/21, провадження № 2/760/501/23, у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_5 у відставку відповідно до рішення Вищої ради правосудді № 468/0/15-23 від 09 травня 2023 року.

На підставі вищевикладеного та відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду для розгляду вказаної цивільної справи визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

19 травня 2023 року ухвалою суду вказану справу прийнято до розгляду головуючим суддею Ішуніною Л. М. та призначено підготовче судове засідання.

27 лютого 2024 року ухвалою суду замінено сторону у справі № 760/31599/21 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, а саме - позивача ОСОБА_4 його правонаступником ОСОБА_3 .

Представником позивача в підготовчому судовому засіданні було заявлено клопотання про витребування доказів, в якому просив витребувати у відповідача, Дев`ятої київської державної контори та Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» належним чином засвідчені копії договору купівлі-продажу, посвідченого 04 грудня 1973 року за реєстровим номером №1-9157, зареєстрований Виконавчим комітетом Київської міської Ради депутатів трудящих Київське міське бюро технічної інвентаризації від 13 грудня 1973 року за № 14786; договору купівлі-продажу, посвідченого 04 грудня 1973 року за реєстровим номером №1-9159, зареєстрований Виконавчим комітетом Київської міської Ради депутатів трудящих Київське міське бюро технічної інвентаризації від 13 грудня 1973 року за № 14786, а також витребувати у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» матеріали технічної інвентаризації (копії належним чином засвідчені) на домоволодіння АДРЕСА_1 (інвентаризаційна справа), у тому числі оціночні акти на будівлі та споруди. В обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що вищевказані документи необхідні для забезпечення проведення судової експертизи, клопотання про призначення якої міститься в матеріалах справи.

Відповідач в судовому засіданні зазначила, що витребувані договори купівлі-продажу у неї відсутні, та заперечувала проти задоволення клопотання.

Суд, вислухавши представника позивача, відповідача, вивчивши клопотання, матеріали справи приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною третьою-четвертою статті 83 ЦПК України визначено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

При цьому, згідно з частиною першою статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Згідно з положеннями частини другої статті 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Ураховуючи викладене, а також те, що позивач не має можливості самостійно отримати витребувані докази, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання представника позивача, враховуючи, що відповідачем у судовому засіданні було повідомлено про те, що у неї відсутні витребувані договори купівлі-продажу, а також той факт, що вони були посвідчені Дев`ятою київською державною нотаріальною конторою, суд вважає за доцільне витребувати копії договорів купівлі-продажу саме у нотаріальної контори.

На підставі викладеного та керуючись статтями 81, 83, 84, 177, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Витребувати у Дев`ятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчені копії:

договору купівлі-продажу, посвідченого 04 грудня 1973 року за реєстровим номером №1-9157, зареєстрований Виконавчим комітетом Київської міської Ради депутатів трудящих Київське міське бюро технічної інвентаризації від 13 грудня 1973 року за № 14786;

договору купівлі-продажу, посвідченого 04 грудня 1973 року за реєстровим номером №1-9159, зареєстрований Виконавчим комітетом Київської міської Ради депутатів трудящих Київське міське бюро технічної інвентаризації від 13 грудня 1973 року за № 14786.

Витребувати у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» матеріали технічної інвентаризації (копії належним чином засвідчені) на домоволодіння АДРЕСА_1 (інвентаризаційна справа), у тому числі оціночні акти на будівлі та споруди.

В іншій частині клопотання відмовити.

Зобов`язати Дев`яту київську державну нотаріальну контору та Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» протягом 20-ти днів з моменту отримання зазначеної ухвали надати витребувані докази.

Роз`яснити особі, у якої витребовуються судом докази, що відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Ішуніна