Провадження № 2/541/394/2024
У Х В А Л А

20 лютого 2024 року м.Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Шатілова Л.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

До Миргородського міськрайонного суду Полтавської області з Октябрського районного суду м. Полтави надійшла вище вказана позовна заява.

Ухвалою Миргородського міськрайонного суду від 14 лютого 2024 року позовну заяву залишено без руху, а позивачу надано строк 5 календарних днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копія ухвали про залишення заяви без руху була отримана представником позивача - адвокатом Конюшко Д. Б. 14 лютого 2024 року. Таким чином, відповідно до строку встановленого судом останнім днем для усунення позивачем недоліків позовної заяви було 19 лютого 2024 року. Станом на 20 лютого 2024 року вказані в ухвалі недоліки виправлені не були.

20 лютого 2024 представник позивача - адвокат Конюшко Д.Б. подав до суду клопотання про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви, відповідно до якого у зв`язку з браком часу і необхідністю звернутися до органів ДРАЦС у м. Києві з метою отримання дублікату (повторної видачі) свідоцтва про шлюб позивача, сторона позивача просить суд продовжити строк на виконання ухвали Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 14 лютого 2024 року у справі № 554/10845/23 на додатковий строк у 10 днів.

Відповідно до ч. 2, ч. 3, ч. 6, ч. 7 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Вирішуючи клопотання про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви, слід врахувати наступне.

Так, звертаючись до суду з позовною заявою, позивач взагалі не мав відповідних документів , які необхідні для подання заяви про розірвання шлюбу, оскільки як зазначено у клопотанні «все що станом на зараз має сторона позивача це фотографія вказаного свідоцтва про шлюб», при цьому на цій фотографії є штамп адвоката «Згідно з оригіналом», тобто це не відповідає дійсності. Будь-яких поважних причин, які б заважали стороні позивача звернутися до органів ДРАЦС для отримання дублікату свідоцтва про шлюб до подання позовної заяви , адвокат не навів, при цьому наведені представником позивача у клопотанні обставини неможливості вчасно усунути недоліки позовної заяви, не підтверджені жодними доказами.

З урахуванням вищевикладеного, клопотання представника позивача не підлягає задоволенню, а встановлений судом строк на усунення недоліків позовної заяви не підлягає продовженню.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового процесу, яка є його ініціатором, зобов`язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Враховуючи що позивачем не були виправлені недоліки, вказані в ухвалі від 14 лютого 2024 року про залишення позовної заяви без руху, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 127, 175, 185 ЦПК України, -

постановив:

У задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Конюшко Дениса Борисовича про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути позивачу у зв`язку з не усуненням її недоліків, які перешкоджають відкриттю провадження у даній справі.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копію ухвали та позовну заяву з усіма додатками до неї надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Л. Г. Шатілова