ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6019/24
провадження № 2/753/5024/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2024 року Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5а цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості з орендної плати та відшкодування збитків,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача 22.03.2024 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення заборгованості з орендної плати та відшкодування збитків та просив:

стягнути з ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 заборгованість в розмірі 100239 грн. 82 коп. з орендної плати, 732 грн. 74 коп. за спожиті житлово-комунальні послуги, 32911 грн. 74 коп. заподіяні збитком, а всього 133 884 грн. 30 коп.

26.03.2024 ухвалою суду справу призначено в порядку спрощеного позовного провадження.

15.04.2024 надано відзив на позовну заяву.

23.04.2024 надано відповідь на візив.

30.04.2024 ухвалою суду призначено розгляд справи з викликом сторін.

В судовому засіданні предстанвик позивача підтримав заявлений позов, з викладених підстав.

Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, зважаючи на обставини викладені у заявах по суті справи, поясненнях наданих суду.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

12.09.2021 між ОСОБА_4 , позивачем, з однієї сторони та ОСОБА_2 , відповідачем, з другої сторони укладено договір найму (оренди) нерухомого майна, однокімнатної квартири АДРЕСА_1 , за узгодженою сторонами відповідно до п. 3.1. Договору орендною платою в розмірі 16500 грн. ( а.с. 15-20).

Відповідно до п.4.1 договору найму (оренди) нерухомого майна, однокімнатної квартири АДРЕСА_1 , термін дії даного Договору встановлено з 12.09.2021 по 12.03.2022 ( а.с. 16).

21.07.2023 ОСОБА_4 звернулась до ОСОБА_2 з листом-претензією про розірвання договору оренди та сплату заборгованості, вимагала сплатити, окрім фактично сплачених коштів за договором найму в розмірі 100 239 грн. 82 коп. орендної плати, 732 грн. 74 коп. за спожиті житлово-комунальні послуги та 32 911 грн. 74 коп. збитків за пошкодження майна ( а.с. 10).

Згідно із ст. 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Відповідно до відзиву представником відповідача зазначено про те, що договір оренди було укладено відповідачем строком на 6 місяців, з 12.09.2021 по 12.03.2022 і з початком війни відповідач припинив користування орендованим житлом та проживав у брата, за місцем реєстрації. Відповідач орендну плату сплачував. Представник відповідача зазначила про те, що засобами зв`язку відповідач повідомив позивачу про те, що звільнив квартиру у лютому 2022 та здійснив оплату. За попередньою домовленістю з позивачем відповідач зустрівся з довіреною особою позивача в липні 2022 року з метою перевірки стану орендованої квартири і це було зафіксовано на камеру телефону, претензій до відповідача на час перевірки квартири не було.

Згідно із ст. 653 ЦК України, у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно до відповіді на відзив від 23.04.2023 представником позивача зазначено про те, що продовжуючи користуватись квартирою відповідач сплачував комунальні послуги у червні та липні 2022 року, якщо звільнив би квартиру 13.03.2022, то не сплачував би за комунальні послуги, що свідчить про продовження договору з боку наймача на новий строк, до 12.09.2022, але звільнив квартиру 12.09.2022 на повідомлення позивачки про розірвання договору, залишивши в неналежному стані та з пошкодженням ламінату, обсяг та вартість ламінату викладено в таблиці.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ч.6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідач позовні вимоги не визнав, до відзиву додано докази щодо зареєстрованого місця проживання відповідача та своєчасного перерахунку коштів в період дії договору оренди квартири.

Згідно до Витягу з реєстру Київської територіальної громади станом на 12.04.2024, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований з 04.09.2012 в АДРЕСА_2 ( а.с. 66).

ОСОБА_2 здійснив переказ коштів в розмірі 16 500 грн. на картковий рахунок № НОМЕР_3 відповідно до квитанції АТ «Універсал Банк» 16500 грн. 12.05.2021 ( а.с. 63).

ОСОБА_2 здійснював перекази коштів в розмірі 16 500 грн. на картковий рахунок № НОМЕР_3 відповідно до квитанцій АТ «Універсал Банк» 12.09.2021 ( а.с. 50), 12.10.2021 ( а.с. 52), 11.11.2021 ( а.с. 54), 12.12.2021 ( а.с. 56), 17065 грн. 12.01.2022 ( а.с. 58), в розмірі 16500 грн. 12.02.2022 ( а.с. 59), 16500 грн.

ОСОБА_2 здійснював перекази коштів в розмірі 685 грн. на картковий рахунок № НОМЕР_4 :

12.09.2021 в сумі 431 грн. ( а.с. 51);

12.10.2021 в сумі 809 грн. ( а.с. 53);

09.11.2021 в сумі 809 грн. ( а.с. 55);

06.12.2021 в сумі 902 грн. ( а.с. 57);

04.02.2022 в сумі 661 грн. ( а.с. 60);

03.03.2022 в сумі 675 грн. ( а.с.62).

01.03.2022 ОСОБА_2 здійснив переказ коштів в розмірі 4271 грн. 36 коп. на картковий рахунок № НОМЕР_5 ( а.с. 61).

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, сформованого 15.02.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бердес М.О., ОСОБА_4 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_3 ( а.с. 14).

12.09.2021 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 складено акт прийому-передачі житлового приміщення, квартири АДРЕСА_4 з усіма технічними пристроями домашньої обстановки ( а.с. 17).

Позивач, ОСОБА_4 згідно з паспортом Серії НОМЕР_6 вибула за межі України 13.09.2021 ( а.с. 32).

До позовної заяви представником позивача додано роздруківку повідомлення про поповнення картки, без зазначення номеру рахунку 12.02.2022 від Артема Позиніч на суму 16500 грн. ( а.с.22), а також таблицю обсягу та вартості ремонтних робіт для усунення пошкоджень ламінату на загальну суму 20643 грн. без зазначення дати проведення робіт та фіксації пошкоджень у присутності позивача та відповідача ( а.с. 30).

Згідно із ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно до п.3 ч.1 ст. 3 ЦК України, серед загальних засад цивільного законодавства України визначено свободу договору.

Відповідно із ч.1-3 ст. 13 ЦК України, цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства . При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Згідно із ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства.

Згідно із ч.2 ст. 383 ЦК України, власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Відповідно до ст. 387 ЦК України, власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Згідно із ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно із ст. 654 ЦК України, зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.

Відповідно до ст. 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.

Згідно із ст. 762 ЦК України, за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Плата за найм (оренду) майна може вноситися за вибором сторін у грошовій або натуральній формі. Форма плати за найм (оренду) майна встановлюється договором найму. Договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за найм (оренду) майна. Наймач має право вимагати зменшення плати, якщо через обставини, за які він не відповідає, можливість користування майном істотно зменшилася. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором. Наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає.

Відповідно до ст. 782 ЦК України, наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за найм речі протягом трьох місяців підряд.

Згідно із ст. 785 ЦК України, у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Відповідно до ст. 786 ЦКУ України, до вимог про відшкодування збитків у зв`язку з пошкодженням речі, яка була передана наймачеві, а також до вимог про відшкодування витрат на поліпшення речі застосовується позовна давність в один рік.

Відповідач в судовому засіданні 29.05.2024 пояснив про те, що він та позивач перебували в нормальних відносинах, йому незрозуміло чому пред`явлено позов, оскільки зробив все по-людськи, в липні 2022 року, за замовленням відповідача приїхав клініг і відразу після того як прибрали квартиру від ОСОБА_4 приїхав чоловік, по телефону сказав ОСОБА_4 , що в квартирі все гаразд, вона подякувала за бережне ставлення до квартири. На запитання суду відповідач вказав про те, що у зв`язку з подіями 24.02.2022 заправив автомобіль та виїхав за межі м. Києва, до друзів, а 25.02.2022 на повідомлення позивача по телефону повідомив, що перебуває за межами м. Києва. Орендну плату було сплачено 12.02.2022, а останній платіж за квартиру здійснив в сумі 4000 грн. після дзвінка мами позивача. Відповідач відповідаючи на питання суду вказав, що почувши інформацію про смерть батька позивача вирішив сплатити комунальні послуги, поки позивач шукає орендаря, зазначив, що по платіжних документах показники нульові, оскільки житлово-комунальними послугами він не користувався та перебував за містом. Акт не складали, оскільки станом на 30.07.2022 позивач перебувала за кордоном, а відповідач у зв`язку з перебуванням за межами м. Києва за попередньою домовленістю з позивачем приїздив до м. Києва, для передачі ключів.

Судом оглянуто телефон відповідача, з якого відбувалось листування з позивачем.

Відповідно до листування позивача та відповідача, яке міститься на телефоні відповідача 16.04.2022, відповідач писав позивачу про те, що перебував за містом, 10.05.2022 писав, що праця не запустилась, перебуває за містом, 02.06.2022 позивач запитала коли відповідач планує повертатись до міста та отримала відповідь про те, що відповідач може повернутись в липні 2022 року. Позивач написала, що загинув її батько, немає доходів, пропонувала відповідачу сплатити кошти, відповідач у відповідь написав, що не зможе проживати, вимушений забрати речі, запропонував оплатити клінінг. Позивач запропонувала подзвонити відповідачу на телефон своєї матері, 27.07.2022 відповідач зазначив, що вимоги є безпідставними, погодився передати ключі людині, яка приїде в суботу, а 30.07.2022 відповідач передав ключі.

Згідно із ч.3 ст. 615 ЦК України, внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання частково або у повному обсязі відповідно змінюються умови зобов`язання або воно припиняється.

Таким чином суд приходить до висновку про те, що сторони не продовжували договір оренди квартири АДРЕСА_1 після 12.03.2022, позивач 25.02.2022 повідомив відповідачу про те, що в квартирі не проживає у зв`язку з військовими діями, квартирою не користувався у період часу з 12.03.2022 по 30.07.2022 та повернув ключі за домовленістю з позивачем, що підтверджується поясненнями відповідача та оглянутими судом доказами, зважаючи на переписку сторін. Представником позивача не надано докази внесення змін до договору від 12.09.2021 за згодою відповідача чи продовження договору оренди за згодою відповідача, починаючи з 12.03.2022, тому підстави для стягнення з відповідача на користь позивача коштів в сумі 100 239 грн. 82 коп. орендної плати, а також 732 грн. 74 коп. за житлово-комунальні послуги відсутні, оскільки відповідач не користувався квартирою.

Суд приходить до висновку про те, що підстави для відшкодування відповідачем 32 911 грн. 74 коп. збитків за пошкодження ламінату відсутні, оскільки в судовому засіданні 29.05.2024 представник позивача підтвердив, що відповідач залишив квартиру 30.07.2022, речі вивіз у середині вересня 2022 року, квартира з вересня 2022 року пустувала; у березні 2023 року до квартири увійшла мати позивача та виявила під речами пошкодження ламінату, надсилала фотографії відповідачу, але відповідач вимагав розписки про відсутність претензій. Відповідач в судовому засіданні 29.05.2024 підтвердив, що станом на 30.07.2022 оплатив послуги клінінгу і передав ключі від квартири особі, яка в телефонному режимі повідомила позивача про те, що все гаразд. Таким чином суд приходить до висновку про те, що відповідач не може нести відповідальність за ушкодження речей в квартирі, виявлених матір`ю позивача станом на березень 2023 року, оскільки станом на березень 2023року та в період дії договору оренди квартири пошкодження чи недоліки майна в присутності відповідача не фіксувались.

Інші доводи позивача не спростовують висновки суду щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог, відтак не потребують детального обгрунтування.

Керуючись ст. ст. 12,76,77,78,79,80,81,263,265 ЦПК, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості з орендної плати та відшкодування збитків - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 29.05.2024

Суддя: Комаревцева Л.В.