Справа № 638/2909/24
Провадження № 2/638/3185/24
14 травня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Семіряд І.В.,
за участю секретаря Поддубкіної А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-
15.02.2024 позивач ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом. В обґрунтування позову позивач зазначив, що 24.05.2022 у м. Єнакієво Донецької області помела його ОСОБА_2 29.11.2023 позивач звернувся до Другої нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, 30.11.2023 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва, у зв`язку з пропуском строку звернення з заявою про прийняття спадщини. У зв`язку зі збройною агресією у період з 24.05.2022 по 09.09.2023 позивач перебував на тимчасово окупованій території у м. Єнакієве. 09.09.2023 позивачу вдалось виїхати на підконтрольну територію. Причиною пропуску строку є введення на території воєнного стану та ведення активних бойових дій, суперечливі положення закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювались таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємців, а також у зв`язку з фізичною неможливістю звернення до органів державної влади підконтрольних Україні у зв`язку з перебуванням позивача на ТОТ, як тільки у позивача з`явилась можливість він одразу звернувся до суду України з заявою про встановлення факту смерті його матері на окупованій території, а після чого звернувся до нотаріальної контори. У зв`язку з чим позивач просить визначити йому додатковий строк у три місці для подання заяви про прийняття спадщини.
15.02.2024 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано в провадження судді Семіряд І.В.
16.02.2024 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова позовну заяву відкрито загальне провадження у справі, призначено підготовче засідання.
18.03.2024 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова залучено до участі у справі у якості співвідповідача Головне управління Пенсійного фонду України у Харківській області та витребувано з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3
20.03.2024 Другою Харківською міською державною нотаріальною конторою надано копію спадкової справи №468/2023.
10.04.2024 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова підготовче засідання у справі закрито, призначено справу до судового розгляду.
Позивач у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, уповноважив адвоката Трегуба О.О. представляти його інтереси.
Представники відповідача ХМР, співвідповідача ГУ ПФУ В Х/о, третьої особи у судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не сповістили.
Суд вважає, що підстав для відкладення розгляду справи немає, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення рішення, адже основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів, на підставі наявних у справі письмових доказів, та за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить положенням ст.280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:
Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, яке видане Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №163 та копією рішення Харківського районного суду Харківської області №635/9667/23 про встановлення факту смерті ОСОБА_3 у м. Єнакієве Донецької області.
За життя ОСОБА_3 не склала заповіт.
Факт родинних відносин між ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_3 підтверджується: копією паспорту позивача ОСОБА_1 , серія НОМЕР_1 , копією паспорту померлою ОСОБА_3 , серія НОМЕР_2 , копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 , де матір`ю останнього записано ОСОБА_3 .
Маючи намір прийняти спадщину позивач звернувся до нотаріальної контори, проте, постановою Другою Харківської міської державної нотаріальної контори від 30.11.2023 №1714/02-31 відмовлено у вчинені нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину. Постанову нотаріусу мотивовано тим, що ОСОБА_1 пропущено строк прийняття спадщини.
З досліджених матеріалів (копій) спадкової справи після померлої ОСОБА_3 вбачається, що 29.11.2023 ОСОБА_1 звернувся з заявою до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, проте постановою вказаної нотаріальної контори ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.
Окрім того, з копіє спадкової справи вбачається, інших спадкоємців не звертались з заявами про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 та остання заповіту за життя не складала.
Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Ч. 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , отже, строк для прийняття спадщини сплинув 24.11.2022.
Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Статтею 1297 ЦК встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 пропустив строк на прийняття спадщини через те, що на території України розпочались військові дії.
Так, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Воєнний стан неодноразово продовжувався та триває до теперішнього часу.
Окрім того, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 18 травня 2022 року» з наступними змінами, який діяв до 22.12.2022 Харківська територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року.
У подальшому, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Харківську територіальну громаду віднесено до Переліку можливих бойових дій.
Цими ж наказами Міністерства м. Єнакієво Донецької області віднесено до тимчасово окупованої території.
До теперішнього часу, а саме станом на день розгляду справи Харківська міська громада включені до переліку територій можливих бойових дій, а м. Єнакієве Донецької області до тимчасово окупованої території.
Від прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 не відмовлявся.
В зв`язку з чим, суд визнає причини пропуску подання заяви позивачем про прийняття спадщини поважними та встановлює додатковий строк для прийнятті спадщини. Окрім того суд зазначає, що строк для подання заяви для прийняття спадщини сплив 24.11.2022, у період коли на території України введено воєнний стан, на території Харківської міської територіальної громади тривали активні бойові дій, місто Харків піддавалось і на теперішній час піддається постійним ракетним, артилерійським, авіаційним обстрілам, нотаріальні контори не працювали на території міста Харкова або працювали у обмеженому режимі, громадський транспорт у місті не працював, зокрема метрополітен використовувався як бомбосховище. Місто Єнакієво Донецької області тривалий час, а саме з 2014 року перебуває у тимчасовій окупації, органи влади України не здійснюють свою діяльність. Для отримання свідоцтва про смерть, яке необхідно для подання заяви про прийняття спадщини, законодавством України визначена певна процедура звернення до суду з відповідною заявою про встановлення факту смерті на окупованій території. Також, суд враховує, що позивач на момент відкриття спадщини перебував на тимчасово окупованій території, а своє чергу на не окупованій частині країни тривали і тривають активні бойові дії, що обмежувало можливість виїзду позивачу за межі міста Єнакієво. Судом також враховано морально- психологічний стан людей, які зазначили військової агресії, перебували та перебувають на тимчасово окупованих територіях України, вочевидь, що для оформлення спадщини таким людям необхідно здолати низку перешкод.
Окрім того, 06 березня 2022 року постанову КМУ від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» доповнено п. 3, яким установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.
Постановою КМ № 719 від 24 червня 2022 року п. 3 постанову КМУ від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» змінено, установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Так, дійсно, пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 суперечить нормам ЦК України, оскільки не було прийнято Закону України з відповідними змінами до Цивільного кодексу України. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.01.2023 р. у справі № 676/47/21.
Разом з тим, судом враховано, що інформація про постанову КМУ від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» була висвітлена для загального доступу, та позичав, який не є юристом, не знав та не міг знати, що постанова Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню до спірних правовідносин.
Отже, хоча пропуск строку для прийняття спадщини досить значний, проте у сукупності з іншими обставинами справи, вказує наявність підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, пропущено ОСОБА_1 із поважних, незалежних від нього причин.
Норми європейського законодавства щодо прав людини встановлюють, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці Європейського суду з прав людини на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.
Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).
Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.
З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що позбавлення позивача права на спадщину буде занадто надмірним тягарем, що не є пропорційним меті законодавчого обмеження строку подання заяви про прийняття спадщини, відтак, буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.
Разом з тим, вирішуючи питання про строк, який слід надати для подання заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що два місці буде достатнім для того щоб позивач міг отримати копію рішення, яка набрала законної сили та звернутись до нотаріальної контори, оскільки на теперішній час на території міста Харкова суди та нотаріальні контори працюють у звичному режимі.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 90, 92, 95, 141, 223, 229, 247, 259, 263-265, 268.208-282ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини- задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини за законом після смерті його матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у 2 (два) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.
В задоволенні іншої частини заяви відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до або через Харківський апеляційний суд.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони:

Позивач- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований АДРЕСА_1 , взятий на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою АДРЕСА_2 .

Відповідач Харківська міська рада, , м. Харків, м-н Конституції, 7, 61003.

Співвідповідач Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, , м. Харків, м-н Свободи, 5.

СУДДЯ І.В. СЕМІРЯД