справа №176/904/23
провадження №2/176/19/24
РІШЕННЯ

Іменем України

23 січня 2024 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої - судді Павловської І.А.,

за участі секретаря Ніколенко М.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовті Води цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю без реєстрації шлюбу та зміну черговості одержання права на спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить встановити факт її проживання з ОСОБА_5 однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з грудня 2007 року до дня смерті останнього - ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також визнати її спадкоємцем четвертої черги за законом після померлого і змінити черговість спадкування, надавши їй право на спадкування разом із спадкоємцем першої черги за законом.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що з грудня 2007 року по день смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 , вона проживала з ОСОБА_5 однією сім`єю, як чоловік та жінка, без реєстрації шлюбу за адресою: АДРЕСА_1 , хоч померлий був зареєстрований за іншою адресою. Під час спільного проживання вони були пов`язані спільним побутом, вели спільне господарство, мали спільний сімейний бюджет, займались благоустроєм житла, а саме робили ремонт, купували меблі, предмети домашнього побуту, свята проводили в колі друзів та рідних, тобто виконували обов`язки чоловіка та дружини, не реєструючи шлюб, оскільки не бачили у цьому потреби.

Також зазначала, що останні роки перед смертю ОСОБА_5 мав проблеми зі здоров`ям і вона була єдиною людиною, що перебувала з ним поруч, піклувалась про нього, доглядала, готувала, купувала одяг, продукти медикаменти, у той час коли рідна донька останнього не цікавилась життям батька, не надавала йому допомогу. Похованням також займалась позивач самостійно.

Однак, померлий не склав заповіт про розпорядження власним майном на випадок смерті і крім неї (позивача) на спадщину претендує рідна донька покійного - ОСОБА_4 , що є спадкоємцем першої черги. При цьому, оскільки вони з ОСОБА_5 не перебували у зареєстрованому шлюбі, до нотаріуса їй необхідно надати рішення суду про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем протягом п`яти років до часу відкриття спадщини. Крім того, оскільки останній внаслідок ряду захворювань перебував у хворобливому стані і лише вона за ним доглядала, приймала участь у матеріальних витратах, лікуванні, забезпечувала необхідними продуктами харчування, вважає за необхідне змінити черговість на спадкування з четвертої черги на першу за законом після померлого.

Таким чином, позивачка просить суд встановити факт її проживання з ОСОБА_5 однією сім`єю без реєстрації шлюбу та змінити черговість спадкування, надавши їй право на спадкування після померлого разом із спадкоємцем першої черги за законом.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні підтримали позовні вимоги у повному обсязі із викладених у позові підстав.

Відповідач у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про час та місце слухання справи.

Представник відповідача, надавши відзив на позовну заяву, заперечував проти її задоволення. При цьому, зазначив, що у квартирі за адресою АДРЕСА_2 , власником якої є померлий ОСОБА_5 , з 2020 року фактично проживала донька позивачки ОСОБА_6 , у зв`язку з чим ОСОБА_1 здійснювала оплату комунальних послуг. Крім того із доданих матеріалів вбачається, що остання мешкала із померлим з 2006 року, що не збігається із доводами ОСОБА_1 про їх спільне проживання з 2007 року. Також зауважив, що ОСОБА_5 працював на ДП «СхідГЗК» до самої смерті, тому не міг знаходитись в безпорадному стані і не потребував стороннього догляду, отримував постійний дохід, а також отримував пенсійне забезпечення. За таких обставин підстав для зміни черговості одержання права на спадкування не має. Просив у задоволені позовних вимог відмовити.

Дослідивши та оцінивши докази у справі, заслухавши пояснення позивача, її представника, представника відповідача, допитавши свідків, судом встановлено наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 27 січня 2023 року Жовтоводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с. 8).

Згідно довідки про причину смерті до форми №106/о №18, причиною смерті ОСОБА_5 є: а) гостра серцева недостатність б) інші форми гострої ішемічної хвороби серця (а.с.9).

Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно акту про про проживання не за місцем реєстрації від 31 березня, засвідчений спеціалістом відділу ведення реєстру територіальної громади ОСОБА_5 починаючи з 25 грудня 2007 року по день своєї смерті проживав за адресою позивачки ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 (а.с.19).

ОСОБА_1 , здійснила поховання ОСОБА_5 , що підтверджується: договором-замовленням на поховання від 30 січня 2023 року на суму 2232,00 грн. (а.с.11).

Окрім наведеного, позивачка ОСОБА_1 , здійснювала оплату комунальних послуг за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копіями квитанцій (а.с.14-18).

Відповідно до частини другої ст.3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Обов`язковою умовою для визнання осіб членами однієї сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, наявність інших обставин, які підтверджують реальність сімейних відносин (Рішення Коституційного Суду України від 03 червня 1999 р № 5-рп/99).

Проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу є спеціальною (визначеною законом, законною) підставою для виникнення у них деяких прав та обов`язків, зокрема права спільної сумісної власності на майно.

Законодавцем встановлено, що «Сім`я» на відміну від "шлюбу" є проживання осіб, пов`язаних спільним побутом, та у яких є взаємні права та обов 'язки один до одного. При цьому, необхідно звернути увагу, що для існування сім`ї не існує спеціального порядку реєстрації. Пленумом Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №_7 Про судову практику у справах про спадкування судам роз`яснено, що при вирішенні спору про право на спадщину , які проживали з зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судом необхідно врахувати правила частини другої ст.3 СК України, про те , що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, які притаманні чоловіку і дружині.

За час сумісного проживання позивачка та ОСОБА_5 були пов' язані спільним побутом, вели спільне господарство, мали взаємні права та обв`язки, опікувалися один одним, як в звичайній сім`ї, але не звернулися до державного органу реєстрації актів цивільного стану для реєстрації шлюбу.

Свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які були допитані в судому засіданні, підтвердили суду, що ОСОБА_1 проживала з ОСОБА_5 однією сім`єю, як чоловік та жінка, вели спільне господарство.

Ст. 8 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено право кожного на повагу до Приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. При цьому органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмова від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно зі статтею 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Статтею 1263 ЦК України визначено, що спадкоємцями третьої черги є рідня дядько та тітка спадкодавця, тобто рідні (повно рідні або неповно рідні) брати та сестри батьків спадкодавця. Племінники не належать до спадкоємців за законом третьої черги, а спадкують за правом представлення, рівно як і діти рідного дядька та тітка спадкодавця, тобто двоюрідні брати та сестри спадкодавця.

Стаття 1259 ЦК України регулює черговість спадкування за законом, зокрема: спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити прав спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині (частина перша статті 1259 ЦК України).

Фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані (частина друга статті 1259 ЦК України).

Отже, черговість одержання права на спадкування може бути змінена шляхом договору між спадкоємцями, які прийняли спадщину (частина перша статті 1259 ЦК України), або на підставі рішення суду (частина друга статті 1259 ЦК України).

Судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред`явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом.

Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1-3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. У зазначеній категорії справ підлягає встановленню судом також факт належності сторін до спадкоємців за законом різних черг.

Зміна черговості спадкування надає право спадкоємцю наступної черги на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в частині встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу. В іншій частині відмовити, оскільки суд не вбачає правових підстав для задоволення вимог у частині зміни черговості одержання права на спадкування.

Керуючись ст.ст. 16, 317, 391, 217, 1261, 1222, 1258, 1259 ЦК України, ст. 3 СК України, ст.ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 279, 315, 319 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання із спадкодавцем однією сім`єю без реєстрації шлюбу та зміну черговості одержання права на спадкування,задовольнити частково.

Встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з грудня 2007 року по дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В іншій частині позовну заяву залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч. 3 ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу. .

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Інна ПАВЛОВСЬКА