"18" квітня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Гончарука В.П., з секретарем Гриценко О.І. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення індексу інфляції та трьох процентів річних за невиконання грошового зобов`язання, -
Позивач звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_2 3% річних та інфляційних витрат за невиконання грошового зобов`язання у розмірі 496 716,35 грн., що складається з трьох відсотків річних у розмірі 86 709,996 грн., та інфляційних нарахувань у розмірі 410 006,27 грн.; стягнути з ОСОБА_2 3% річних та інфляційних витрат за невиконання грошового зобов`язання у розмірі 496 716,35 грн., що складається з трьох відсотків річних у розмірі 86 709,996 грн., та інфляційних нарахувань у розмірі 410 006,27 грн.; стягнути з ОСОБА_3 3% річних та інфляційних витрат за невиконання грошового зобов`язання у розмірі 496 716,35 грн., що складається з трьох відсотків річних у розмірі 86 709,996 грн., та інфляційних нарахувань у розмірі 410 006,27 грн..
А також стягнути з відповідачів витрати по сплаті судового збору.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.06.2020 року у справі №369/7253/16-ц, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 18 травня 2021 року, ухвалено:
Стягнути з ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) 1/7 частину боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) 1/7 частину боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) 1/7 частину боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна.
Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) 1/7 частину боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна.
Станом на дату подачі позову, вищезазначене рішення не виконано.
Вказане стало підставою для звернення до суду з вказаним позовом.
Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 15.11.2023 року провадження у зазначеній справі було відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання.
Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 31.01.2024 року, закрито підготовче провадження у даній справі.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, часта місце розгляду справи. До початку судового засідання подав заяву про розгляд справи без його участі, у якій на позовних вимогах наполягав та просив задовольнити їх у повному обсязі. Крім того зазначив, що проти винесення заочного рішення не заперечує у разі повторної неявки відповідачів у судове засідання.
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи
У встановлений судом строк відповідачі відзив на позов не подали. Конверти з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, що направлявся за адресою відомого місця проживання відповідачів, повернулися до суду не врученим з відміткою Укрпошти про причини повернення - «За закінченням терміну зберігання».
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.
Суд у порядку загального позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
В судовому засіданні встановлено, Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.06.2020 року у справі №369/7253/16-ц, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 18 травня 2021 року, позов ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталія Володимирівна, Забірська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, Публічне акціонерне товариство «Кредобанк» про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити частково та ухвалено:
Визнати за ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 право власності на наступне майно:
Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 право власності на наступне майно:
Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 право власності на наступне майно:
Визнати за ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 право власності на наступне майно:
В решті позовних вимог - відмовити.
Зустрічний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іващенко Наталія Володимирівна, Забірська сільська рада, Публічне акціонерне товариство «Кредобанк» про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити, та ухвалити:
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 право власності на наступне майно:
АДРЕСА_8 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 .
-1/21 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .
Визнати за ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 право власності на наступне майно:
АДРЕСА_8 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 .
-1/21 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .
Визнати за ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 право власності на наступне майно:
АДРЕСА_8 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 .
-1/21 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .
Позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ОСОБА_8 , правонаступником якої є ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_7 до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Кредобанк» про стягнення грошового боргу зі спадкоємців боржника - задовольнити, та ухвалити:
Стягнути з ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) 1/7 частину боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) 1/7 частину боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) 1/7 частину боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна.
Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ) 1/7 частину боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна.
Позов третьої особи Публічного акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором зі спадкоємців, в тому числі шляхом звернення стягнення на заставне майно - задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Постановою Верховного суду від 27 вересня 2023 року рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 травня 2021 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_4 , щодо спадкування транспортних засобів, а також будинку, включаючи літній будинок та приміщення басейну, у вигляді сукупності конструктивних елементів та будівельних матеріалів, на АДРЕСА_6 скасувати та направити справу в цій частині на новий розгляд до суду першої інстанції.
В іншій частині рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 травня 2021 року залишити без змін.
Вказане рішення набрало законної сили.
У відповідності до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України.
Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регулюються Законом України «Про виконавче провадження».
Судом встановлено, що Приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Клименко Олексієм Олександровичем, здійснюються виконавчі провадження № 65802630, № 65803131, № 65802019 про стягнення з відповідачів по 1/7 частини боргу спадкодавця ОСОБА_5 , що становить 1 165 714 (один мільйон сто шістдесят п`ять тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 21 коп. у межах вартості спадкового майна на користь позивача.
Виходячи з предмету позовних вимог, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 3% річних та інфляційних витрат за невиконання грошового зобов`язання за рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.06.2020 року у справі №369/7253/16-ц у розмірі по 496 716,35 грн., що складається з трьох відсотків річних у розмірі 86 709,996 грн., та інфляційних нарахувань у розмірі 410 006,27 грн., з кожного за період з 18.05.2021 року по 08.11.2023 року.
Відповідно до ч. 1 та ч.5 ст. 11 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цивільними актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.
За приписом частини п`ятої статті 11 Цивільного кодексу України грошове зобов`язання може виникати з рішення суду. Відтак якщо певне зобов`язання згідно з рішенням суду є грошовим, відповідальність за невиконання такого зобов`язання, яке виникло з рішення суду, настає на загальних підставах згідно з частиною другою статті 625 названого Кодексу.
За відсутності інших підстав припинення зобов`язання, передбачених договором або законом, зобов`язання, в тому числі й грошове, припиняється його виконанням, проведеним належним чином.
Саме лише прийняття судом рішення про задоволення вимог кредитора, якщо таке рішення не виконано в установленому законом порядку, не припиняє зобов`язальних відносин сторін і не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання передбачених частиною другою статті 625 ЦК України сум.
Отже, якщо судове рішення про стягнення з боржника коштів фактично не виконано, кредитор вправі вимагати стягнення з нього в судовому порядку сум інфляційних нарахувань та процентів річних аж до повного виконання грошового зобов`язання.
Зважаючи на те, що статтю 625 ЦК України вміщено в розділі 1 книги 5 цього Кодексу - "Загальні положення про зобов`язання", ця стаття застосовується до всіх грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, які регулюють відносини, пов`язані з виникненням, зміною чи припиненням окремих видів зобов`язань.
Інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена частиною другою статті 625 ЦК України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті.
Зазначені нарахування здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання.
Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
За змістом статті 1 Закону України від 3 липня 1991 року № 1282-ХІІ «Про індексацію грошових доходів населення» індекс інфляції (індекс споживчих цін) - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання.
Офіційний індекс інфляції, що розраховується Державним комітетом статистики України, визначає рівень знецінення національної грошової одиниці України, тобто купівельної спроможності гривні, а не іноземної валюти.
Отже, індексації внаслідок знецінення підлягає лише грошова одиниця України - гривня, а іноземна валюта, яка була предметом договору, індексації не підлягає.
Норми частини другої статті 625 ЦК України щодо сплати боргу з урахування встановленого індексу інфляції поширюються лише на випадки прострочення грошового зобов`язання, визначеного у гривнях.
Сплата трьох процентів річних від простроченої суми (якщо інший їх розмір не встановлений договором або законом), так само як й інфляційні нарахування, не мають характеру штрафних санкцій і є способом захисту майнового права та інтересу кредитора шляхом отримання від боржника компенсації (плати) за користування ним коштами, належними до сплати кредиторові.
Відповідно до ст. ст. 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 599 ЦК України встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Належним виконанням зобов`язання є виконання, прийняте кредитором, у результаті якого припиняються права та обов`язки сторін зобов`язання.
Отже, відсутність реального виконання зобов`язання не свідчить про припинення договірних правовідносин сторін і не звільняє боржника від відповідальності за невиконання ним грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених ч. 2 ст. 625 ЦК України, оскільки зобов`язання залишається невиконаним належним чином відповідно до вимог ст. ст. 526, 599 ЦК України.
Виходячи із положень ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Результат аналізу наведених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що у разі прострочення виконання грошового зобов`язання за договором позики позикодавець вправі вимагати від позичальника сплати суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції, а також 3 % річних від простроченої суми за весь час прострочення згідно зі ст. 625 ЦК України.
Виходячи з наведеного, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, судом встановлено, що має місце неналежне виконання відповідачами рішення суду, яке набрало законної сили в частині своєчасного повернення грошових коштів, що тягне за собою цивільно-правову відповідальність, яка передбачена вищенаведеними нормами цивільного законодавства України, тому позивачем правомірно заявлено вимоги про застосування до відповідачів заходів відповідальності за неналежне виконання грошового зобов`язання, передбачених ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України, в частині нарахування на суму боргу трьох відсотків річних та інфляційних втрат.
Боржник вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Постановою Великої Палати Верховного Суду 16.01.2019 р. у справі №373/2054/16-ц встановлено наступне «У частині другій статті 625 ЦК України прямо зазначено, що 3% річних визначаються від простроченої суми за весь час прострочення. Тому при обрахунку 3 % річних за основу має братися прострочена сума, визначена у договорі чи судовому рішенні, а не її еквівалент у національній валюті України.
Відповідно до правового висновку постанови Верховного Суду України від 15.11.2010 у справі № 3-11гс10, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді інфляційного нарахування на суму боргу та 3 % річних не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки (пені) за порушення виконання зобов`язання.
Доказів того, що грошове зобов`язання, встановлене рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.06.2020 року у справі №369/7253/16-ц, відповідачами виконано матеріали справи не містять.
За таких обставин, обґрунтованими є доводи позову щодо періоду нарахування 3 % річних за час прострочення виконання грошового зобов`язання відповідачами за період з 18.05.2021 по 08.11.2023 року, що становить по 86 709,96 грн., з кожного.
Позивачем також було надано розрахунок інфляційного нарахування за порушення зобов`язання відповідачів з повернення грошових коштів, що зафіксовано в рішенні суду, в розмірі по 410 006,27 грн., з кожного. за останні 2 роки до звернення до суду з даним позовом, за період з 18.05.2021 по 08.11.2023 року.
Таким чином 3% річних та інфляційні витрати за невиконання грошового зобов`язання, що підлягають стягненню з відповідачів складають по 496 716,35 грн., з кожного.
Відповідно частин 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення індексу інфляції та трьох процентів річних за невиконання грошового зобов`язання.
В порядку ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідачів на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі по 4 967,17 грн., з кожного, який був сплачений позивачем при зверненні до суду з позовом.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 519, 526, 610, 611, 612, 625 633,628, 525, 526, 530 ЦК України, ст. ст. 2, 10, 49, 76, 77-81, 89, 141, 177,209, 210, 223, 247, 265, 280-282, 354 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення індексу інфляції та трьох процентів річних за невиконання грошового зобов`язання - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3% річних та інфляційних витрат за невиконання грошового зобов`язання у розмірі 496 716,35 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3% річних та інфляційних витрат за невиконання грошового зобов`язання у розмірі 496 716,35 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 3% річних та інфляційних витрат за невиконання грошового зобов`язання у розмірі 496 716,35 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі по 4 967,17 грн., з кожного.
Рішення може бути оскаржене до Київського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 18 квітня 2024 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач:

ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 ).

Відповідачі:

ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 );

ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 );

ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 ).

Суддя: