Справа № 171/2273/23
Номер провадження 2/184/127/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Томаша В.І.,

за участю секретаря судового засідання Попівніч Н.І.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Галайдюк Ф.І, до Зеленодольської міської ради та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

встановив:

До Орджонікідзевського міського суду позовна заява та додані до неї документи надійшли для розгляду за підсудністю 16 жовтня 2023 року.

18 жовтня 2023 року справа мною прийнята до свого провадження. Підготовче судове засідання призначено в приміщенні Орджонікідзевського міського суду на 05 грудня 2023 року о 13.30 год. з викликом учасників процесу.

Сторони в судове засідання не з`явилися, за клопотанням позивача у приватного нотаріуса Апостолівського районного нотаріального округу Богомолова В.І. витребувано належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 .

Розгляд справи призначено на 07.02.2024 року на 9.00 год. в приміщенні Орджонікідзевського міського суду.

Сторони в судове засідання не з`явилися, подали до суду письмові клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Відповідачі позовні вимоги визнають, не заперечують проти набуття позивачем права на всю спадщину батька.

Враховуючи, що сторони до суду не прибули, в матеріалах справи мається достатня кількість доказів для вирішення справи по суті, суд відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України вважає за доцільне ухвалити рішення без участі сторін по справі та без фіксації процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Позовні вимоги позивач ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 83-х років у місті Кривому Розі помер її батько ОСОБА_3 , народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , який від 13.03.1981 року до дня своєї смерті перебував у шлюбних відносинах з відповідачкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка є її матір?ю. Дошлюбне прізвище позивачки ОСОБА_5 . Своє дошлюбне прізвище вона змінила на прізвище чоловіка при реєстрації шлюбу з ОСОБА_6 . Шлюб вони зареєстрували у Зеленодольській селищній раді Апостолівського району Дніпропетровської області.

Батьки позивача ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також мама його батька, тобто її баба, ОСОБА_7 на підставі Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» 1.10.1996 року набули у спільну часткову власність у рівних долях двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , у якій вони жили. Квартира має загальну корисну площу 44.7 кв.м., житлову площу 28.8 кв.м.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 93-х років її баба ОСОБА_7 померла. Її батько, оскільки він постійно разом проживав зі спадкодавицею на час відкриття спадщини, він вважається таким, що прийняв спадщину, і протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не заявив про відмову від неї.

За життя батько позивача 19 жовтня 2016 року підписав заповіт, яким заповів належне йому майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, усі майнові права та обов`язки, які належатимуть йому на день смерті, а також все те, що він за законом буде мати право, він заповів позивачці своїй доньці.

Заповіт батько не відкликав і не змінював.

Ксерокопія заповіту та правовстановлюючих документів на квартиру до матеріалів справи додані.

У зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 батька відкрилася спадщина, яка складається із частки приватизованої ним та його мамою, а її бабусею ОСОБА_7 , квартири. Її мати ОСОБА_4 (відповідач у даній справі), яка також є спадкоємицею, вона не заперечує проти набуття позивачкою права на всю спадщину батька.

Інших спадкоємців за законом на спадщину немає.

До приватного нотаріуса Апостолівського районного нотаріального округу Богомолова В.І. із заявою про прийняття спадщини позивач звернулася особисто лише 02 березня 2023 року, однак отримала від нього постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Причиною відмови є те, що вона у встановлений строк для спадкування не звернулася до нотаріальної контори/приватного нотаріуса та не проживала постійно на момент смерті зі спадкодавцем.

Відмова нотаріуса стала причиною її звернення до суду з позовною заявою. Просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Пропуск шестимісячного строку для подачі заяви нотаріусу позивач обґрунтовує раптовим відкритим воєнним нападом російської федерації на Україну. Зеленодольська міська територіальна громада, у тому числі і місто Зеленодольськ, систематично потерпали від артилерійських обстрілів, через що вона за згоди своєї матері в числі інших жителів міста, 13.04.2022 року евакуювалася до Львівській області, місто Городок. Там була взята на облік як внутрішньо переміщена особа.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1269 того ж Кодексу спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 того ж Кодексу про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов?язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Суд приймає таке твердження позивача, оскільки загальновідомими є факти ракетних ударів по Зеленодольській МТГ та безпосередньо по місту Зеленодольськ, інформація про які публікувалася засобами масової інформації, зокрема оприлюднювалася на офіційних сторінках у мережі Інтернет голови Дніпропетровської обласної військової адміністрації. Саме по собі пересування між містами спричиняло реальну загрозу для життя та здоров`я позивачки. Очевидною для суду є реальність загрози для життя позивача у разі пересування будь-якою дорогою громадського користування на усій території України.

Перевіривши матеріали справи, у тому числі й матеріали спадкової справи №70337417, що надіслані нотаріусом, з огляду на встановлені в судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 9 - 13, ч.12 ст.33, статтями 258 - 260, 263-265, 268, 272, 315, 319 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Галайдюк Ф.І. до Зеленодольської міської ради та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку на прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця с. Велика Костромка Апостолівського району Дніпропетровської області.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Орджонікідзевський міський суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду В. І. Томаш