Справа № 357/4883/24
Провадження № 2/357/2690/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кошель Б. І.

при секретарі Нізовій А. Р.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління комунальної власності та концесії Білоцерківської міської Ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання частково недійсним розпорядження про приватизацію квартири, скасування свідоцтва про право власності на квартиру та державної реєстрації права власності на квартиру,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до Управління комунальної власності та концесії Білоцерківської міської Ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання частково недійсним розпорядження про приватизацію квартири, скасування свідоцтва про право власності на квартиру та державної реєстрації права власності на квартиру.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 березня 2024 року головуючим суддею по справі було визначено ОСОБА_4 та матеріали передані для розгляду.

Сторони в підготовче засідання не з`явилися, представників не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Судом 29.07.2024 року за вх. № 40316 отримано заяву, в якій представник позивача-адвокат Проценко Олена Вікторівна просила позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Управління комунальної власності та концесії Білоцерківської міської Ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання частково недійсним розпорядження про приватизацію квартири, скасування свідоцтва про право власності на квартиру та державної реєстрації права власності на квартиру - залишити без розгляду. Наслідки залишення позовної заяви без розгляду позивачу відомі.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування підготовчого засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється через неявку всіх учасників справи.

Суд визнав можливим розглянути заяву про залишення позовної заяви без розгляду без участі учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає вирішенню питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 13 ЦПК України, такий принцип цивільного судочинства як диспозитивність полягає, в тому числі, у праві учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З урахуванням викладених обставин, враховуючи те, що представником позивача у добровільному порядку подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду і це не порушує нічиїх прав та охоронюваних законом інтересів, суд вважає за можливе залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Управління комунальної власності та концесії Білоцерківської міської Ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання частково недійсним розпорядження про приватизацію квартири, скасування свідоцтва про право власності на квартиру та державної реєстрації права власності на квартиру.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст.200, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління комунальної власності та концесії Білоцерківської міської Ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання частково недійсним розпорядження про приватизацію квартири, скасування свідоцтва про право власності на квартиру та державної реєстрації права власності на квартиру- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційної інстанції безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Особи, які не були присутніми в судовому засіданні при оголошенні ухвали, мають право на її оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

Суддя Б. І. Кошель