Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2335/23
Провадження № 2/376/145/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2024 р. Сквирський районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Коваленка О.М.,

за участі секретаря Щур Л.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сквирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

установив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.

В обгрунтування позовних вимог позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 07.12.2022.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме: на житловий будинок АДРЕСА_1 , а також на земельну ділянку, розташовану за тією ж адресою, що підтверджується свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_2 від 20.11.2013 та свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_3 від 20.11.2013.

13.09.2022 ОСОБА_2 склав заповіт серії НРР № 494472, який посвідчений державним нотаріусом Савченко М.А., яким заповів позивачу житловий будинок АДРЕСА_1 , а також земельну ділянку, розташовану за тією ж адресою. Тобто, позивач є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає.

Відповідно до частини 1 статті 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Саме тому, позивач звернувся до Сквирської державної нотаріальної контори, де йому було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, що підтверджується роз`ясненнями нотаріуса № 197/01-16 від 11.07.2023.

Окремо зазначив, що не звернувся у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що так як він є єдиним спадкоємцем за заповітом і вже фактично вступив в управління та володіння вказаним житловим будинком, оскільки користується ним, несе витрати на його утримання, тому думав, що в будь-який час можу звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Позивач, у встановлений законом шестимісячний строк з часу відкриття спадщини, не подав заяву про прийняття спадщини нотаріусу через юридичну необізнаність щодо необхідності оформлення спадкового майна по місцю відкриття спадщини.

Тому, позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з моменту набрання рішення законної сили.

Представник позивача адвокат Сікорська О.М. у підготовче засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов ОСОБА_1 підтримує повністю (а.с. 16, 23).

Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнає, заперечень не має (а.с. 28).

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Уразі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч. 2 ст. 247 ЦПК України).

Згідно із ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (стаття 206 ЦПК України).

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання позову не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову та ухвалення рішення в підготовчому засіданні на підставі вимог ст. ст. 200,206,247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Згідно із ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Матеріалами справи встановлено, що 13.09.2022 ОСОБА_2 склав заповіт серії НРР № 494472, який посвідчений державним нотаріусом Савченко М.А., яким заповів позивачу житловий будинок АДРЕСА_1 , а також земельну ділянку, розташовану за тією ж адресою. Тобто, позивач є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 07.12.2022 (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме: на житловий будинок АДРЕСА_1 , а також на земельну ділянку, розташовану за тією ж адресою, що підтверджується свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_2 від 20.11.2013 та свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_3 від 20.11.2013 (а.с. 6, 7).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Позивач звернувся до Сквирської державної нотаріальної контори, де йому було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, що підтверджується роз`ясненнями нотаріуса № 197/01-16 від 11.07.2023 (а.с. 10).

Позивач, у встановлений законом шестимісячний строк з часу відкриття спадщини, не подав заяву про прийняття спадщини нотаріусу через юридичну необізнаність щодо необхідності оформлення спадкового майна по місцю відкриття спадщини.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Посилання позивача, що він у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини через юридичну необізнаність, дає суду підставу визнати вказану причину поважною, оскільки вона пов`язана з об`єктивними обставинами для подання нотаріусу позивачем заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст. 2, 4, 12, 13, 200, 206, 247, 263-265, 268, 351, 352, 354 ЦПК України, ст. 1266, 1269, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верхового Суду України від 12.06.2009 № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Сквирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви до органів нотаріату про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з моменту набрання рішення законної сили

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.М. Коваленко