Cправа №549/36/24
Провадження№2/549/41/24

РІШЕННЯ

Іменем України

29 травня 2024 року Чорнухинський районний суд Полтавської області

у складі: головуючого - судді Крєпкого С.І.

за участю: секретаря судового засідання Кривчун Я.А.

представника позивача адвоката Рак А.С.

розглянувши у режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні у залі суду селища Чорнухи у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гадяцької міської ради Полтавської області, ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ямпольська Світлана Миколаївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

установив:

Позивач через свого представника адвоката Рак А.С. звернувся до суду з вказаним позовом, який обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого залишилася спадщина.

28 лютого 2019 року ОСОБА_3 склав заповіт, яким заповів ОСОБА_1 земельну ділянку площею 2,6 га, кадастровий номер :00:003:0125, розташовану на території Кізлівської сільської ради Чорнухинського району Полтавської області.

Про заповіт ОСОБА_1 знав, оскільки ОСОБА_3 особисто вручив йому екземпляр документа.

Позивач та ОСОБА_3 не були родичами, але мали добрі відносини.

Від спільного знайомого у 2024 році він дізнався про смерть ОСОБА_3 та відразу звернувся до приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ямпольської С.М. для оформлення свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 йому було відмовлено з підстав пропуску строку прийняття спадщини.

У ОСОБА_3 є дружина, яка подала заяву про прийняття спадщини, нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ямпольською С.М. відкрита спадкова справа після смерті померлого.

В частині заповіту, за яким ОСОБА_1 передано земельну ділянку у власність, нотаріус зобов`язана була повідомити позивача про відкриття спадщини, але даних дій не вчинила.

Посилаючись на те, що пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки знав про заповіт, але не був обізнаний про смерть спадкодавця, проживав на відстані більше 100 км від спадкового майна, не підтримував зв`язки з померлим, оскільки він не є членом його сім`ї або родичем, а при відкритті спадкової справи нотаріус не повідомила спадкоємця про відкриття спадщини за заповітом, у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , чим порушила права спадкоємця, а також враховуючи свободу заповіту, фундаментальний принцип спадкового права, дотримання принципу пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, прохав визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини як спадкоємцю за заповітом після смерті ОСОБА_3 в три місяці.

Ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області від 09.02.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Після усунення недоліків ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області від 20.02.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, встановлено строки для надання відзиву, пояснень.

19 березня 2024 року ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавською області витребувано у приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ямпольської С.М. належним чином завірену спадкову справу, заведену після померлого ОСОБА_3 .

Ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області від 09.04.2024 залучено до участі у цивільній справі як співвідповідача спадкоємця ОСОБА_2

22 травня 2024 року ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позові.

Крім того пояснив, що між позивачем та ОСОБА_3 були короткострокові відносини. ОСОБА_1 допоміг ОСОБА_3 і останній вирішив скласти на нього заповіт. В подальшому вони не спілкувались, проживали в різній місцевості, контактів не підтримували.

Щодо відповідача Гадяцької міської ради зазначив, що початково не було зрозуміло, хто прийняв спадщину, тому орган місцевого самоврядування було визначено відповідачем.

Судовий збір у разі задоволення позову прохав покласти на позивача.

Співвідповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, у наданому клопотанні просила суд провести розгляд справи без її участі.

У поданому суду відзиву зазначила, що ОСОБА_1 і ОСОБА_3 не були родичами, але вони певний час спілкувалися та мали добрі відносини.

ОСОБА_1 допомагав ОСОБА_3 у справах, на що у відповідь ОСОБА_3 28.02.2019 у м.Гадяч Полтавської області у приватного нотаріуса Гадяцького районного нотаріального округу Антонової Т.В. склав заповіт на ім`я ОСОБА_1 , за яким заповів земельну ділянку, площею 2,6 га, кадастровий номер :00:003:0125, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Кізлівської сільської ради Чорнухинського району Полтавської області.

Згодом спілкування припинилося та обірвалися зв`язки. На час смерті ОСОБА_3 останній не підтримував спілкування з позивачем.

Не заперечує проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки його дійсно ніхто не повідомляв про смерть заповідача (а.с.139-140,141).

Представник Гадяцької міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлявся про день, час і місце судового розгляду (а.с.152).

Представник третьої особи в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі (а.с.61).

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню зважаючи на таке.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Білеченківка Гадяцького району Полтавської області помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, зокрема на земельну ділянку площею 2,6 га, кадастровий номер :00:003:0125, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Кізлівської сільської ради Чорнухинського району Полтавської області (а.с.9,40-41,54,68,95,107-108).

Відповідно до заповіту, посвідченого 28.02.2019 приватним нотаріусом Гадяцького районного нотаріального округу Полтавської області Антоновою Т.В., зареєстрованого в реєстрі за №119, ОСОБА_4 заповів належну йому земельну ділянку площею 2,6 га, кадастровий номер :00:003:0125, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 51, розташовану на території Кізлівської сільської ради Чорнухинського району Полтавської області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.9).

Постановою приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ямпольською С.М. від 25.01.2024 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку площею 2,6 га, оскільки ним пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_3 (а.с.11).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), номер інформаційної довідки 76013547, вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 заведена спадкова справа та отримані свідоцтва про право на спадщину (а.с.37-39).

З копії спадкової справи №163/2021, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 видно, що дружина спадкодавця ОСОБА_2 прийняла спадщину після смерті чоловіка, зокрема земельні ділянки з кадастровими номерами :00:006:0132, :01:001:0421, :00:011:0014, житловий будинок, транспортні засоби (а.с.66-125).

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч.1, 3 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч.1 ст.1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Статтею 3 ЦК України, зокрема, передбачено, щозагальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно з ч.1 ст.12 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд.

Відповідно до ч.2 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Частиною 1 ст.82 ЦПК України передбачено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставина бо добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно з ч.ч.1,3 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 вказано, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім цього, у вказаній постанові Верховний Суд зауважив, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

З огляду на викладене, враховуючи також те, що заповіт є волевиявленням спадкодавця, позивач був добросовісно необізнаним про смерть спадкодавця, співвідповідач ОСОБА_2 позов визнала, виходячи з засад справедливості, виваженості та розумності суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки інші особи на визначене у заповіті спадкове майно не претендують, визнання відповідачем ОСОБА_2 в цій частині позову не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Разом з тим щодо відповідача Гадяцької міської ради Полтавської області необхідно зазначити таке.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України).

Частиною першою статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача).

Вважаючи своє право на отримання свідоцтва про право на спадщину за законом порушеним, позивач, обираючи спосіб захисту порушеного права, звернувся в суд з позовом також до відповідача Гадяцької міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином у справах про спадкування належними відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину.

За наявності спадкоємців у справі Гадяцька міська рада Полтавської області жодним чином не має відношення до спадкового майна та не може бути відповідачем у справі.

Відтак, Гадяцька міська рада Полтавської області є неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред`явленим позовом.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про відмову у задоволені позивачу позовних вимог до Гадяцької міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.1272 ЦК України, ст.ст.259, 263-268 ЦПК України, суд,

ухвалив:

1.Позов ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Гадяцької міської ради Полтавської області (місцезнаходження: м.Гадяч Полтавська область, вул.Лесі Українки,2), ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа: приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ямпольська Світлана Миколаївна (місцезнаходження: м.Гадяч Полтавська область, площа Миру, 19), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити частково.

2.Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Ямпольська Світлана Миколаївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

3.Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , який помер у с.Біленченківка Гадяцького району Полтавської області, три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

4.У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Гадяцької міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного судового рішення 06.06.2024.

Суддя С.І.Крєпкий