Провадження № 22-ц/4808/218/24
Головуючий у 1 інстанції Антоняк Т. М.
Суддя-доповідач Пнівчук
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючої Пнівчук О.В.

суддів: Бойчука І.В., Томин О.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Івано-Франківського міського суду від 01 листопада 2023 року, в складі судді Антоняка Т.М., у справі за позовом Івано-Франківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу,

в с т а н о в и в :

У листопаді 2022 року Івано-Франківська міська рада звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 06.10.2022 року до Івано-Франківської міської ради надійшов лист Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області (Івано-Франківський рибоохоронний патруль) № 1-16-7/636-22 від 30.09.2022 року, у якому зазначається, що Івано-Франківській територіальній громаді, як отримувачу грошових стягнень, завдано шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища та встановлено факт порушення вимог чинного законодавства про тваринний світ. 02.09.2022 року працівниками Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області виявлено факт незаконного вилучення водних живих ресурсів з річки Бисгриця Надвірнянська в с. Вовчинець Івано-Франківської міської ради. На підставі вказаного факту головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області 02.09.2022 року складено протокол № 00466/115 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП. Згідно вказаного протоколу 02.09.2022 року о 16 год 40 хв на річці Бистриця в с. Вовчинці громадянин ОСОБА_1 порушив п. 4.10 «Правил спортивного та любительського рибальства», а саме здійснив вилов риби - рибця звичайного (16 екземплярів) вагою 1,100 кг. Відповідно до вимог п. 4.10 Правил любительського і спортивного рибальства забороняється любительський лов таких видів водних ссавців, риб і водних безхребетних: дельфінів, тюленів, усіх видів осезрових іа їх гібридів, лосося, камбали-калкан (в Чорному морі), вирезуба. кутума. шемаї (в Чорноморському регіоні), річкової міноги, форелі, харіуса, чопа, рибця звичайного, вусача (крім нижнього Дніпра), минька, всіх видів крабів, устриць та інших видів, занесених до Червоної книги України. Як наслідок, ОСОБА_1 виловив рибу, занесену до Червоної книги України, а саме 16 екземплярів рибця звичайного, вагою 1,100 кг. Також, 02.09.2022 року інспектором Скляр С.В. складено опис-оцінку водних живих ресурсів (риби), вилучених у ОСОБА_1 , в загальній кількості 16 штук риби, оцінка яких склала 25 296 грн. З даним описом - оцінкою ОСОБА_1 був ознайомлений, що підтверджується його підписом. 02.09.2022 року головним державним інспектором Івано-Франківського рибоохоронного патруля прийнято постанову № 00466/11, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного нравонорушеиня, передбаченою ч. 3 ст. 85 КУпАП України (порушення правил рибальства) та накладено стягнення у вигляді штрафу на суму 170 грн. Даний штраф було оплачено ОСОБА_1 у повному обсязі 05.09.2022 року. Згідно листа Управління Державного агенгства рибного господарства в Івано-Франківській області від 30.09.2022 № 1-16-7/636-22, розмір заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову риби гр. ОСОБА_1 , відповідно до постанови Кабінету Міністрів України 21.11.2011 року № 1209 «Про затвердження такс про обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» становить 25 296 грн.

Позивач просив стягнути з відповідача ОСОБА_1 шкоду, спричинену навколишньому природному середовищу у розмірі 25 296 грн та понесених витрат по оплаті судового збору у розмірі 2481 грн. 00 коп.

Рішенням Івано-Франківського міського суду від 01 листопада 2023 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на корисгь Івано-Франківської міської ради шкоду, спричинену навколишньому природному середовищу у розмірі 25 296 грн та понесених витрат по оплаті судового збору у розмірі 2481 грн.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій посилається на неповне з`ясування обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права.

Зокрема зазначив, що наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року були затверджені «Правила любительського і спортивного рибальства» та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства».

Правила любительського і спортивного рибальства розроблені відповідно до Закону України «Про тваринний світ» та Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року №1126 (1126-98-г), і регламентують норми лову (добування), заборонені місця, терміни заборони лову (добування) водних живих ресурсів, мінімальний розмір риб та інших водних живих ресурсів, умови проведення спортивних змагань з рибальства і підводного полювання, район дії, дозволені та заборонені знаряддя і способи лову та інше.

Згідно п.1.1. дія цих Правил рибальства поширюється на всі водні об`єкти України (далі - водойми) та їх придаткову систему в межах, яких вона сягає за максимальних паводків (за винятком водойм, які знаходяться на території природно-заповідного фонду, риборозплідних господарств, водойм, які мають обмеження щодо їх спеціального використання (питні, технічні тощо), штучно створених ізольованих водойм або їх ділянок, на яких лов (добування) водних живих ресурсів заборонено).

Відповідно до п. 4.10. забороняється любительський лов таких видів водних ссавців, риб і водних безхребетних:

- дельфінів, тюленів, усіх видів осетрових та їх гібридів, лосося, камбали-калкан (в Чорному морі), вирезуба, кутума, шемаї (в Чорноморському регіоні), річкової міноги, форелі, харіуса, чопа, рибця звичайного, вусача (крім нижнього Дніпра), минька, всіх видів крабів, устриць та інших видів, занесених до Червоної книги України.

Згідно п. 4.13. Забороняється лов риби, добування водних тварин протягом усього року: 4.13.3. Внутрішні водойми: у річках:

- Бистриця Надвірнянська - на ділянці від початку до с.Пасічна Надвірнянського району.

Однак, наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року затверджені нові «Правила любительського і спортивного рибальства» та визнано таким, що втратив чинність, наказ Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року №19 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства».

Відповідно до п.п.3 п.5. «Правил...» для забезпечення охорони водних біоресурсів забороняється: - добування (вилов), транспортування або зберігання на рибогосподарському водному об?єкті (його частині), в його прибережній захисній смузі або у транспортному засобі чи на борту судна усіх видів морських звірів та водних біоресурсів, які занесені до Червоної книги України та/або включені до переліків регіонально рідкісних видів, що охороняються, та включені до інших переліків, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов?язковість яких надана Верховною Радою України.

Рибець звичайний на час його вилову ОСОБА_1 не був занесений до Червоної книги України, та/або включений до переліків регіонально рідкісних видів, що охороняються, та включені до інших переліків, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Вказані обставини підтверджуються відповіддю Національної комісії з питань Червоної книги України від 06.07.2023 року №110/950-12, відповіддю державного агентства меліорації та рибного господарства України від 03.07.2023 року №3-6.2.1-5/3760-23 та відповіддю Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 10.07.2023 року №25/2-11/10949-23.

Апелянт зазначив, оскільки на час розгляду справи в суді вже діяв наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року, який затвердив нові «Правила любительського і спортивного рибальства», тому суд першої інстанції при прийнятті рішення повинен був застосувати принцип зворотної дії нормативно-правового акту в часі який скасовує чи пом`якшує юридичну відповідальність для цілей стабільності суспільних відносин.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Івано-Франківської міської ради зазначила, що на момент вчинення ОСОБА_1 правопорушення (02.09.22р.) діяли Правила любительського і спортивного рибальства, які були затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999року №19.

Крім цього, за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі.

Судом першої інстанції правильно зазначено, що є помилковим твердження апелянта, про те, що у зв`язку з прийняттям 19 вересня 2022 року нових «Правил любительського і спортивного рибальства» (надалі Правила) є неможливим стягнення шкоди з ОСОБА_2 завданої навколишньому природному середовищу у розмірі 25 296 грн. Судом встановлено, що подія та факт вчиненого правопорушення відбувся 02 вересня 2022року, а нові Правила «Правила любительського і спортивного рибальства» прийняті 19 вересня 2022року, тобто після вчинення порушення ОСОБА_1 правил рибальства.

Вважають рішення Івано-Франківського міського суду законним та обґрунтованим, а доводи апеляційної скарги безпідставними.

Відповідно до ч. 1ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Справу розглянуто апеляційним судом відповідно до ст. 369 ЦПК України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи.

Згідно зі статтею 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній та додатково поданими доказами, перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Судове рішення, ухвалене судом першої інстанції відповідає вищезазначеним вимогам.

Так, обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

За загальними положеннями ЦПК України обов`язок суду під час ухвалення рішення вирішити: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Важливим також є визначення правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин. Саме визначення цих правовідносин дає можливість суду остаточно визначитись, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин (стаття 264 ЦПК України).

З урахуванням наведеного, рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а також правильно витлумачив ці норми.

Так, статтею 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За частиною першою статті 16 ЦК України, частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Із матеріалів справи вбачається, що 02 вересня 2022 року головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області складено протокол № 00466/115 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП. Згідно вказаного протоколу, 02 вересня 2022 року о 16 год. 40 хв. на річці Бистриця в с. Вовчинці громадянин ОСОБА_1 порушив п. 4.10 «Правил спортивного та любительського рибальства», а саме здійснив вилов риби - рибця звичайного (16 екземплярів) вагою 1,100 кг (а.с. 5).

02 вересня 2022 року інспектором Скляр С.В. складено опис-оцінку водних живих ресурсів (риби), вилучених у ОСОБА_1 , в загальній кількості 16 штук риби, оцінка яких склала 25 296 грн. (а.с. 6). З даним описом - оцінкою ОСОБА_1 був ознайомлений, що підтверджується його підписом.

Відповідно до постанови № 00466/115 від 02 вересня 2022 року, винесеної головним державним інспектором Івано-Франківського рибоохоронного патруля, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченою ч. 3 ст. 85 КУпАП України (порушення правил рибальства) та накладено стягнення у вигляді штрафу на суму 170 грн, а також зазначено, що сума завданих збитків складає 25296 грн. (а.с. 6а).

Штраф оплачено ОСОБА_1 05.09.2022 року (а.с. 6б).

Згідно листа Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області (Івано-Франківський рибоохоронний патруль) № 1-16-7/636-22 від 30.09.2022 року, адресованого Міському голові Івано-Франківська, зазначено, що Івано-Франківській територіальній громаді, як отримувачу грошових стягнень, завдано шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища та встановлено факт порушення вимог чинного законодавства про тваринний світ. Зокрема зазначено, що 02.09.2022 року працівниками Управління Державного агентства рибного господарства в Івано-Франківській області виявлено факт незаконного вилучення водних живих ресурсів з річки Бистриця Надвірнянська в с. Вовчинець Івано-Франківської міської ради. ОСОБА_1 виловив рибу, занесену до Червоної книги України, а саме 16 екземплярів рибця звичайного, 1 екз якого звичайно становить 1581 грн. Виловлено 16 екз риби, вартість якої становить 25 296 грн. ОСОБА_1 направлено претензію (а.с. 4).

З огляду на те, що кошти за заподіяну шкоду надходять до бюджету місцевого самоврядування, запропоновано вжити заходів щодо відшкодування 25296 грн шкоди в користь Івано-Франківської ТГ.

Постановляючи рішення про задоволення позовних вимог Івано-Франківської міської ради, суд першої інстанції правильно зазначив, що згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у, зокрема, перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, згідно ч.1 ст. 69 Закону, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до пункту 4.10. Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених Державним комітетом рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства», забороняється любительський лов таких видів водних ссавців, риб і водних безхребетних: дельфінів, тюленів, усіх видів осетрових та їх гібридів, лосося, камбали-калкан (у Чорному морі), вирезуба, кутума, шемаї (у Чорноморському регіоні), річкової міноги, форелі, харіуса, чопа, рибця звичайного, вусача (крім нижнього Дніпра), минька, всіх видів крабів, устриць та інших видів, занесених до Червоної книги України.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Судом першої інстанції належним чином досліджені обставини справи встановлено, що внаслідок порушення відповідачем вимог щодо вилову рибця звичайного, останнім заподіяно майнову шкоду у розмірі 25 296 грн, яка підлягає стягненню на користь позивача.

Щодо посилання апелянта на те, що на час розгляду справи в суді вже діяв наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року, який затвердив нові «Правила любительського і спортивного рибальства», згідно з яким скасована заборона та відповідальність, передбачена у п.п. 6.1., 6.2., 4.10. та 4.13. Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених Державним комітетом рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19 щодо любительського лову, зокрема рибця звичайного, а відтак оскільки новий закон скасовує відповідальність то такий закон має зворотню дію в часі і підстави для стягнення матеріальної шкоди з відповідача відсутні.

Відповідно до ч.1 ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно постанови № 00466/115 по справі про адміністративне правопорушення від 02 вересня 2022 року відповідач ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності за порушення п. 4.10 Правил любительського і спортивного рибальства, на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн та визначено суму збитків у розмірі 25296 грн. Постанова набрала законної сили 12 вересня 2022 року.

Таке стягнення накладено на відповідача у відповідності до вимог чинних на той час Правил.

Розмір матеріальної шкоди у розмірі 25296 грн визначено згідно опису-оцінки від 02.09.2022 року вилучених у ОСОБА_1 - рибця звичайного в кількості 16 шт. вагою 1100 кг. Зазначені обставини ОСОБА_1 не заперечуються, таким чином відповідальність відповідача була визначена до введення в дію Правил у новій редакції.

Оскільки відповідач у добровільному порядку заподіяну шкоду не відшкодував, то позивач звернувся позовом про відшкодування такої шкоди у судовому порядку.

З огляду на зазначене доводи апелянта про те, що нові «Правила любительського і спортивного рибальства» скасували заборону та відповідальність, передбачену п.4.10 Правил, що діяли станом на час скоєння правопорушення, а тому відсутні підстави для стягнення матеріальної шкоди є необґрунтованими.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків місцевого суду та не містять підстав для зміни чи скасування судового рішення, ухваленого з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а відтак апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Частиною 6 ст. 19 ЦПК України визначено, що справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб справи незначної складності є малозначними справами.

Оскільки ціна позову у даній справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа незначної складності, то вона відноситься до малозначних справ.

За приписами п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України судові рішення у малозначних справах не підлягають касаційному оскарженню.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, арішення Івано-Франківського міського суду від 01 листопада 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2. ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуюча: О.В. Пнівчук

Судді: І.В. Бойчук

О.О. Томин