Ухвала

06 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 212/8029/23

провадження № 61-1034ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Шиповича В. В. (суддя - доповідач), Осіяна О. М., Синельникова Є. В.,

розглянувши касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Житлокомцентр», в інтересах якого діє адвокат Зарівна Світлана Володимирівна, на постанову Дніпровського апеляційного суду, у складі колегії суддів: Кішкіної І. В., Агєєва О. В., Корчистої О. І., від 20 грудня 2023 року у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Житлокомцентр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмежено відповідальністю «Житлокомцентр» (далі - ТОВ «Житлокомцентр») звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

ОСОБА_1 подав зустрічний позов до ТОВ «Житлокомцентр» про визнання недійсним договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, відшкодування майнової та моральної шкоди.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 жовтня 2023 року у прийнятті зустрічного позову відмовлено, зустрічний позов повернуто особі, яка його подала.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 20 грудня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 жовтня 2023 року скасовано, направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

18 січня 2024 року через систему «Електронний Суд» представник ТОВ «Житлокомцентр» - адвокат Зарівна С. В. подала касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 грудня 2023 року, в якій просить оскаржувану постанову апеляційного суду скасувати, а ухвалу суду першої інстанції залишити в силі.

Касаційну скаргу обґрунтовано тим, що апеляційний суд неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права, оскільки первісний та зустрічний позови містять різні предмети доказування, а прийняття зустрічного позову істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу, що є недоцільним.

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження)вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги, оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

У разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення (частина четверта статті 394 ЦПК України).

Ухвала суду першої інстанції про повернення зустрічного позову не є ухвалою, якою закінчено розгляд справи.

Колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з наступних підстав.

ТОВ «Житлокомцентр» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Предметом первісного позову є стягнення з відповідача заборгованості за житлово-комунальні послуги. Підставою позову є те, що ОСОБА_1 має заборгованість за надані послуги ТОВ «Житлокомцентр».

16 жовтня 2023 року, до початку розгляду справи по суті, ОСОБА_1 подав зустрічний позов до ТОВ «Житлокомцентр» про визнання недійсним договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком, відшкодування майнової та моральної шкоди.

Предметом зустрічного позову ОСОБА_1 є визнання недійсним договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком, відшкодування шкоди. Підставою зустрічного позову є те, що на думку ОСОБА_1 , був порушений порядок укладення договору із

ТОВ «Житлокомцентр», а тому цей договір є недійсним.

Відповідно до частини другої статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У статті 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічний позов дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Суд приймає зустрічний позов до спільного розгляду з первісним, якщо вони прямо взаємопов`язані між собою і спільний їх розгляд є доцільним. Взаємний зв`язок, як умова для прийняття зустрічного позову, має місце у випадку, якщо вимоги відповідача і позивача виникають з одних правовідносин і коли на обґрунтування тієї й іншої вимоги наводяться спільні факти. Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем.

При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Отже, для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом необхідною є перевірка та встановлення тотожності усіх необхідних трьох ознак, а саме: суб`єктного складу, предмету спору, а також підстав, з яких відповідний позов заявлено.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 червня 2019 року в справі № 916/542/18 вказувала, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Встановивши, що вимоги ТОВ «Житлокомцентр» та вимоги ОСОБА_1 взаємопов`язані і їх спільний розгляд є доцільним, апеляційний суд, в межах своїх повноважень дійшов обґрунтованого висновку про скасування ухвали суду першої інстанції про повернення зустрічного позову та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Оскільки касаційна є необґрунтованою, а правильне застосування апеляційним судом норм права в оскаржуваному судовому рішенні є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування та тлумачення, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження .

Оскільки у відкритті касаційного провадження відмовлено, відсутні підстави для зупинення дії оскаржуваного судового рішення.

Керуючись статтями 388, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Житлокомцентр», в інтересах якого діє адвокат Зарівна Світлана Володимирівна, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 20 грудня 2023 року у справі № 212/8029/23.

Копію ухвали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Шипович

О. М. Осіян

Є. В. Синельников