Провадження № 22-ц/801/1484/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Бойко В. М.
Доповідач:Панасюк О. С.
УХВАЛА

30 липня 2024 рокуСправа № 127/18376/22м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Панасюка О. С. (суддя доповідач),

суддів Ковальчука О. В., Шемети Т. М.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про призначення судового засідання із викликом сторін у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування збитків,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 21 червня 2024 року справу призначено до апеляційного розгляду без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами, оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина перша статті 369 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

24 липня 2024 року позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали заяву про призначення у справі судового засідання із викликом сторін, мотивуючи тим, що у справі заявлено вимогу немайнового характеру.

Заява задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 369 ЦПК України в редакції, чинній на момент постановлення ухвали про призначення справи до апеляційного розгляду, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України від 19 червня 2024 року

№ 3831-IX, який набрав чинності 19 липня 2024 року і яким зменшено ціну позову у справах, які підлягають розгляду в апеляційному порядку без повідомлення учасників справи до 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлено, що позовні заяви і апеляційні скарги, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено у розмірі 3028 грн 00 к., а ціна позову у цій справі становить 200000 грн 00 к., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (302800 грн 00 к.).

Виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження міститься у частині четвертій статті 274 ЦПК України, зокрема це справи:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 5 цієї частини.

Оскільки процесуальний закон імперативно визначає порядок розгляду справ з ціною позову менше ста прожиткових мінімумів для працездатних осіб і які не відносяться до переліку справ, визначеного частиною четвертою статті 274 ЦПК України, поданих до набрання чинності Законом України від 19 червня 2024 року № 3831-IX, без повідомлення учасників справи, то підстав для задоволення заяви позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 немає.

Посилання позивачів на висновок Верховного Суду, зроблений у постанові від 26 травня 2021 року у справі № 391/35/19 апеляційний суд відхиляє, тому що його зроблено за інших фактичних обстави, оскільки у справі № 391/35/19 містилася вимога, яка не підлягає грошовій оцінці про визнання недійсним правочину (немайнова вимога, тобто та, з якої не визначається ціна позову), а у справі, яка переглядається, заявлено вимогу про стягнення грошових коштів (пункт 1 частини першої статті 176 ЦПК України).

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (пункт 57 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20).

Оскільки вимога позовної заяви про відшкодування моральної шкоди має грошовий вираз, а тому є вимогою про стягнення грошових сум, тобто майновою вимогою, з якої визначається ціна позову, що становить менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа про відшкодування моральної шкоди не відноситься до переліку тих, що не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження, то підстав для задоволення заяви про призначення справи до розгляду з викликом учасників справи немає.

Керуючись статтями 369, 274 ЦПК України апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про призначення у справі судового засідання із викликом сторін відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. С. Панасюк

Судді: О. В. Ковальчук

Т. М. Шемета