"06" березня 2024 р. Справа № 363/2340/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Тищенко К.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської районної державної адміністрації про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Вишгородського районного суду Київської області Котлярової І.Ю. перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської районної державної адміністрації про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16.07.2019 року відкрито провадження по справі та призначено до підготовчого судового засідання.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області суду від 18.11.2019 року провадження у зазначеній справі було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 363/2337/19 за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Комунального підприємства «Путрівське» Рибалко В.М., ТОВ «Фінансова компанія «Алькор Інвест» про визнання протиправним та скасування рішення.

Сторони не зверталися до суду з заявами чи клопотаннями про поновлення провадження у даній справі.

06.12.2023 року судом було направлено до канцелярії Вишгородського районного суду Київської області запит з метою з`ясування інформації про набрання законної сили рішення у справі № 363/2337/19, з наданням належним чином завіреної його копії.

З наданої відповіді встановлено, що у справі № 363/2337/19 прийнято остаточне рішення, яке набрало законної сили.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області суду від 22.12.2023 року провадження у справі було поновлено та викликано сторін у підготовче судове засідання на 25.01.2024 року на 12 год. 45 хв., про що у визначеному законом порядку було повідомлено сторін, шляхом направлення судової повістки-повідомлення про виклик у підготовче судове засідання та копії даної ухвали суду.

Однак, у вказане підготовче судове засідання представник позивача не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не направив, у зв`язку із чим, судом підготовче судове засідання було відкладено на 06.03.2024 року на 09 год. 20 хв., про, що повідомлено позивача шляхом направлення судової повістки-повідомлення про виклик за адресою повідомленою суду у позові.

Разом з тим, в підготовче судове засідання представник позивача повторно не з`явився без поважних причин, про причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не направив, на адресу суду повернувся конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Від представника відповідача до суду надійшла заява, в якій просив суд у зв`язку із повторною неявкою представника позивача, який був належним чином повідомлений залишити позовну заяву без розгляду, а також просив розгляд заяви провести за його відсутності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 198 ЦПК України підготовче судове засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого судового засідання, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 2 п. 1 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до вимог ст. 223 ч. 5 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 257 ч.1 п.3 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом порядку.

Європейський суд з прав людини враховує принцип рівності перед законом і судом у своїх рішеннях, при тому, що засади рівності і змагальності у судовому процесі виведені ним із принципу верховенства права, якому підпорядкована вся Конвенція, та є складовою права на справедливий суд, гарантованого статтею 6 Конвенції.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. (Рішення у справі «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27 жовтня 1993 р., заява № 14448/88).

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 12 серпня 2022 року у справі №686/32906/19 (провадження №61-5093св22), від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21).

Вивчивши матеріали справи, суд визнає, що представник позивача повторно не з`явився до суду, а тому дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в підготовче судове засідання належним чином повідомленого представника позивача. Заява про розгляд справи за його відсутності не надійшла до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 128, 131, 257, 259, 260, 261,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської районної державної адміністрації про усунення перешкод у реалізації права володіння, користування, розпорядження нерухомим майном залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя: І.Ю. Котлярова