Справа № 754/3286/24
У Х В А Л А

Іменем України

30 травня 2024 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючої судді Гринчак О.І.

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.

представника позивачки ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглядаючи у підготовчому засіданні справу за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_4 , через представника - адвоката Гурез Іванну Олександрівну звернулася до Деснянського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» з позовною заявою до відповідача, ОСОБА_2 , про поділ майна подружжя, в якій просить суд:

«Визнати об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 69,70 кв.м.

В порядку поділу спільного майна подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_2 визнати за ОСОБА_4 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 69,70 кв.м.

В порядку поділу спільного майна подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_2 визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 69,70 кв.м».

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18 березня 2024 року у справі прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити порядку загального позовного провадження.

28 травня 2024 року від ОСОБА_4 та ОСОБА_2 надійшла заява про затвердження мирової угоди, до якої додано текст мирової угоди. Зокрема у п. 5 та 6 мирової угоди сторони підтверджують, що: позивачці ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 24.02.2004, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Біляєвим В.О. за номером запису №494, належить 1/2 частка квартири АДРЕСА_1 у праві спільної часткової власності подружжя; ОСОБА_4 має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності, здійснювати правомочності власника щодо частки квартири АДРЕСА_1 , дотримуючись положень ст. 362 ЦК України. Сторони підтверджують, що відповідачу ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 24.02.2004, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Біляєвим В.О. за номером запису №494, належить 1/2 частка квартири АДРЕСА_1 , у праві спільної часткової власності подружжя; ОСОБА_2 має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності, здійснювати правомочності власника щодо частки квартири АДРЕСА_1 , дотримуючись положень ст. 362 ЦК України.

У судовому засіданні представник позивача, відповідач та його представник підтримали спільну заяву сторін про укладення мирової угоди.

Суд, вивчивши подані сторонами заяву та мирову угоду, дослідивши матеріали справи, доходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 7 ст. 49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії цивільного процесу, тобто це є їх диспозитивним правом, мирова угода підлягає затвердженню судом.

Згідно з положеннями ч. 1-5 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.

Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо:

1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або

2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Мирова угода - це досягнута між сторонами в ході судового розгляду і під контролем суду заснована на взаємних поступках угода, яка по новому визначає їх суб`єктивні права та обов`язки.

Метою такої угоди є врегулювання спору між самими сторонами, а її умови можуть стосуватися лише прав та обов`язків сторін та предмету спору. Не може визнаватися судом мирова угода, в якій нічого не вирішено про долю заявлених позивачем вимог і умови якої не пов`язані зі спірними правовідносинами, оскільки така угода не призведе до усунення конфлікту.

У прохальній частині позовної заяви позивачем не визначено яку саме частку у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , вона просить суд визнати за позивачем, а яку - за відповідачем.

Визнання права власності на майно в судовому порядку - це процес, за яким сторони звертаються до суду з метою встановлення юридичного власника певного майна. Судовий процес має на меті вирішити питання про те, хто має законне право володіти, користуватись або розпоряджатись цим майном.

Водночас, підтвердження сторонами права власності один одного на 1/2 частки квартири, яке виникло на підставі договору купівлі-продажу квартири від 24.02.2004, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Біляєвим В.О. за номером запису № 494, за своєю суттю не встановлює виникнення, перехід або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно, а тому такі умови мирової угоди є невиконуваними.

Керуючись ст. 207, 247, 260, 261, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_4 та ОСОБА_2 у затвердженні мирової угоди і продовжити судовий розгляд.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 31.05.2024.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК