ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2024 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

Головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Гапонюк І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастів Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 , ПП «Унава лімітед» про скасування заходів забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою суду від 09.07.2010 року у вигляді накладення арешту на приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить заявнику на підставі Договору дарування, посвідченого Фастівською державною нотаріальною конторою 21.11.1995 року.

Заява про скасування заходів забезпечення позову обґрунтована тим, що ухвалою суду від 09.07.2010 року в межах розгляду цивільної справи №2з-48/2010 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Третя особа ПП «Унава лімітед» про відшкодування шкоди, що завдана пожежою, було задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_4 , про забезпечення позову та накладено арешт на приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 .

В заяві ОСОБА_3 посилається на те, що згідно ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03.02.2011 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Третя особа ПП «Унава лімітед» про відшкодування шкоди, що завдана пожежою, було залишено без розгляду.

Заявник зауважує, що позовна заява залишена без розгляду але арешт, накладений відповідно до ухвали суду від 09.07.2010 року не скасований.

Заявник зазначає, що він є власником приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі Договору дарування, посвідченого Фастівською державною нотаріальною конторою 21.11.1995 року, а наявний арешт порушує його права на вільне користування майном.

В судове засідання заявник ОСОБА_3 , через канцелярію суду, подав заяву про проведення судового розгляду в його відсутність, заяву про скасування заходів забезпечення позову підтримує та просив задовольнити.

Інші учасники судового провадження в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду заяви повідомлені належним чином в порядку та спосіб, які передбачені ЦПК України, причини неявки не повідомили.

Дослідивши письмові матеріали заяви про скасування заходів забезпечення позову, дослідивши докази, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що у провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа №2-113/2011 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Третя особа ПП «Унава лімітед» про відшкодування шкоди, що завдана пожежою.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 09.07.2010 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_4 , про забезпечення позову та накладено арешт на приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03.02.2011 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Третя особа ПП «Унава лімітед» про відшкодування шкоди, що завдана пожежою, було залишено без розгляду.

Згідно з відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 09.07.2024 року нежиле приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано обтяження арешт нерухомого майна, постанова про відкриття виконавчого провадження б/ 14.07.2010 року ВДВС Фастівського МРУЮ, реєстраційний номер обтяження: 10123100.

Забезпечення позову в цивільному процесі є одним з інститутів цивільного процесу, що сприяє реалізації конституційних прав завдання цивільного судочинства, яким, згідно зі статтею 3 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Частиною ч. 1 ст. 158 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За правилами ч.ч. 9, 10 ст.158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Згідно п.10 постанови Пленум Верховного Суду України №9 від 22.10.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Аналіз зазначених правових норм і роз`яснення Пленуму Верховного Суду дає можливість зробити висновок про те, що підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо.

Втручання у право власності може бути виправданим згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод й буде відповідати усталеній прецедентній практиці Європейського суду з прав людини (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції», рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»), якщо воно здійснено: з метою врегулювання спору і врахування права власності іншого співвласника (суспільний інтерес); на підставі закону; з дотриманням вимог співмірності і пропорційності.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою гарантується право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

З матеріалів справи судом встановлено, що застосовані заходи забезпечення позову діють протягом тривалого часу - з 03.02.2011 року, ухвалою позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Третя особа ПП «Унава лімітед» про відшкодування шкоди, що завдана пожежою, було залишено без розгляду, а тому суд вважає, що подальший арешт майна є неправомірним втручанням у право ОСОБА_1 на користування своїм майном, яке підлягає захисту, а відтак суд дійшов висновку, що у подальшому застосуванні заходів забезпечення позову потреба відсутня, заява про скасування заходів забезпечення позову є обґрунтованою і підлягає задоволенню.

Керуючисьст. ст. 149, 155, 259, 268, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідент.номер: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , заінтересована особа ОСОБА_2 , ПП «Унава лімітед», , місце розташування: Київська область, м. Фастів, вул. Галафеєва, 14 про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані відповідно до ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 09 липня 2010 року та скасувати арешт з нежиле приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 », за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ч. 1 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно з моменту її складення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей