466/5319/17
2/465/351/24
У Х В А Л А

судового засідання

20.02.2024 року м. Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Мартьянової С.М.

за участю секретаря судового засідання Сеньків А.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про неприпустимість зловживання процесуальними правами та залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОКП ЛОР «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки», ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , за участі третіх осіб: ОСОБА_6 , органу опіки та піклування Франківської РА ЛМР, приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Ложовської Й.Є. про скасування державної перереєстрації прав власності на квартиру та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Франківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОКП ЛОР "Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки", ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , за участі третіх осіб: ОСОБА_6 , , органу опіки та піклування Франківської РА ЛМР, приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Ложовської Й.Є. про скасування державної перереєстрації прав власності на квартиру та визнання права власності.

В матеріалах справи від представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 міститься клопотання від 11.07.2019 року про неприпустимість зловживання процесуальними правами та залишення позову без розгляду.

Клопотання мотивував тим, що предметом спору є квартира АДРЕСА_1 , та звертає увагу суду на те, що Франківським районним судом м. Львова розглядалась справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет, із тих самих підстав. Вище вказані докази та аргументи позивачів були дослідженні у Франківському районному суді м. Львова (справа №465/6221/14-ц). 17.11.2014 року Франківським районним судом м. Львова у задоволенні позову ОСОБА_7 до ОСОБА_5 за участю третіх осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме вищевказаної квартири, відмовлено у повному обсязі. Дане рішення вступило в законну силу.

Наведені факти свідчать про зловживання процесуальними правами в Шевченківському районному суді м. Львова та Франківському районному суді м. Львова позивачами ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

Сторони та учасники справи в судове засідання не з`явилися, в матеріалах справи міститься заява від позивачів про розгляд справи у їх відсутність, а також міститься заява від представника відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи у його відсутність.

За наведених обставин суд вважає за можливе справу слухати у відсутності сторін, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, розглянувши клопотання та дослідивши матеріали справи в межах заявленого клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Феномен зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

У п. 2 ч. 2ст. 44 ЦПК передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Отже, наявність всіх вищевказаних ознак тотожності спорів тягне за собою наслідки у вигляді залишення позову без розгляду. (ч. 3ст. 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4ст. 44 ЦПК).

Зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства.

Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою взагалі перешкоджання розгляду справи.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Такі висновки наведені у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.11.2019 у справі №337/474/14.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників справи, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

Проте, судом не встановлено, що позивачі подали декілька позовів до одного й того самого відповідача з аналогічний предметом та з аналогічних підстав, або вчинили дії мета яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Посилання представника позивача про те, що судом вже розглядалась цивільна справа (№465/6221/14-ц) між тими самими сторонами про той самий предмет з тих самих підстав, та даний позов є тотожним не знайшли свого підтвердження.

Отже, суд приходить до висновку, про відмову в задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із зловживанням процесуальними правами позивачами.

Керуючись статтями 44, 257, 259, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про неприпустимість зловживання процесуальними правами та залишення позову без розгляду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Мартьянова С.М.