Справа № 709/1107/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 липня 2024 року селище Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Левченко В. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Рець», інша особа ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовною заявою до ПП «Рець» (далі - відповідач), інша особа ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою.

Згідно з ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ч. 1 ст. 48 ЦПК України).

Так, представником позивача ОСОБА_3 подано позовну заяву, в якій не визначено статусу учасника справи, а саме ОСОБА_2 , яка зазначена як інша особа.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З доданих до справи документів вбачається, що позивачем не сплачено судовий збір. Як на підставу звільнення від сплати судового збору представник позивача посилався на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а саме, що позивач є учасником бойових дій, про що до матеріалів справи подано відповідну копію посвідчення. Разом з тим, вирішуючи питання щодо наявності підстав на які посилається представник позивача щодо звільнення позивача від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Вказані положення чітко визначають, що від сплати судового збору звільняються вказані особи саме у справах пов`язаних з порушенням їхніх прав. Проте, згідно з позовом, його предметом є усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, та не вбачається, що даний позов стосується захисту прав позивача, саме як учасника бойових дій. У зв`язку з зазначеним, на думку суду, відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Слід зазначити, згідно з висновків викладених у постановах Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 686/114/16-ц (провадження № 61-16723св18), від 04 березня 2020 року у справі № 644/5099/16-ц (провадження № 61-12772св19), від 18 листопада 2020 року у справі № 753/22049/16 (провадження № 61-2446св20), суд повинен вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами, у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою - справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на момент подання позову для визначення ставки судового збору застосовувався розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року, а саме 3028,00 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожитого мінімуму для працездатних осіб з урахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, тобто 968,96 гривень.

Судовий збір слід сплатити за реквізитами: отримувач коштів ГУК у Черк.обл./тг смт Чорноб/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37930566; банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача - UA0023761; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має

10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Чорнобаївський районний суд Черкаської області (назва суду, де розглядається справа).

Слід зазначити, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої заяви не є надмірним формалізмом чи обмеженням доступу до правосуддя, оскільки являє собою прояв забезпечення реалізації балансу принципу верховенства права та принципів цивільного судочинства щодо рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, юридичної визначеності та диспозитивності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Рець», інша особа ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків який не може перевищувати 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. В. Левченко