УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2024 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулось до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість:

- за кредитним договором № 101718033 в розмірі 34 630 гривень 63 копійки;

- за договором позики № 5553821 в розмірі 8 976 гривень;

- за договором позики № 72379281 в розмірі 40 000 гривень;

- за кредитним договором № 6471854 в розмірі 11 479 гривень 14 копійок.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження в цивільній справі за позовною заявою ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з питань повернення боргів» встановлено, що вона подана до суду без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2024 рік», з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений в розмірі 3 028 гривень.

Позивачем заявлено чотири самостійні вимоги майнового характеру про стягнення заборгованості, підставою виникнення якої є окремі договори, а саме:

- кредитний договір № 101718033;

- договір позики № 5553821;

- договір позики № 72379281;

- кредитний договір № 6471854.

Згідно п.10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

При зверненні до суду з вказаною позовною заявою позивачем сплачено судовий збір лише за одну позовну вимогу майнового характеру в розмірі 3 028 гривень.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 9 084 гривень, а також надати суду докази наявності підстав звернення до суду з позовною заявою, в якій об`єднані самостійні вимоги з різними підставами їх виникнення.

Враховуючи викладене, ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 травня 2024 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами - залишено без руху; роз`яснено позивачу про необхідність здійснити доплату судового збору, а також надати суду докази наявності підстав звернення до суду з позовною заявою, в якій об`єднані чотири самостійні вимоги з різними підставами їх виникнення; надано позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху;

28 травня 2024 року до Соснівського районного суду м. Черкаси, через систему «Електронний суд» надійшла заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» Канак М.С. про усунення недоліків позовної заяви.

В заяві про усунення недоліків позовної заяви представник позивача зазначає, що позивачем подано одну позовну заяву, в якій об`єднано позовні вимоги про стягнення заборгованості з відповідача за чотирма договорами, які укладені з одним відповідачем; право вимоги заборгованості до відповідача за всіма кредитними договорами перейшло до одного позивача; всі позовні вимоги подані одним позивачем до одного відповідача; всі позовні вимоги мають однорідний характер (стягнення кредитної заборгованості) та регулюються одними нормами чинного законодавства України.

Отже, позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою, підставою виникнення, однорідністю позовних вимог та поданими доказами.

В разі, якщо суд доходить висновку, що розгляд в одному провадженні позовних вимог про стягнення з відповідача заборгованості за чотирма договорами ускладнює вирішення справи, суд може з власної ініціативи виділити в окреме провадження позовні вимоги ТОВ «ФК «ЄАПБ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», у разі роз`єднання судом позовних вимог судовий збір, сплачений за подання позову, не повертається і перерахунок не здійснюється. Після роз`єднання судом позовних вимог судовий збір повторно не сплачується.

Враховуючи викладене, просить суд долучити заяву про усунення недоліків до матеріалів справи та прийняти її до розгляду; відкрити провадження в цивільній справі; розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного судового провадження; розгляд справи провести за відсутності представника позивача.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху було роз`яснено позивачу на необхідність здійснення доплати судового збору.

У визначений ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 травня 2024 року строк позивачем недоліки позовної заяви не усунуті, судовий збір не сплачений.

Згідно правового висновку Верховного Суду в постанові від 15 лютого 2019 року № 910/11811/18, кожна кредитна операція є самостійним правовідношенням, що є підставою для виникнення цивільних прав і обов`язків. У випадку наявності порушень, які були допущені як під час укладення відповідного договору, так і при його виконанні, утворюють окремий склад цивільно-правового прововідношення, що характеризуються самостійними цивільно-правовими наслідками. Встановлення обставин вчинення кожної з цих операцій засвідчується доказами, які не є пов`язаними між собою (кредитні договори, договори забезпечення, тощо).

Отже, кожна з вимог про стягнення шкоди, заборгованості є самостійною вимогою.

Заява, яка складається з декількох самостійних позовних вимог, у разі недотримання форми і змісту позову в певній частині самостійних вимог тягне за собою невідповідність формі і змісту позовної заяви в цілому.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави («Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення такої.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 10, 13, 76-81, 83, 89, 95, 15, 177, 185 187, 260, 261, 263, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитними договорами - вважати не поданою і повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

В разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Борєйко