Справа № 304/388/24 Провадження № 2/304/198/2024
У Х В А Л А

07 лютого 2024 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 21 січня 2020 року зареєструвала шлюб з відповідачем в Ужгородському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), актовий запис № 28. Від даного шлюбу спільних дітей вони не мають. Поряд з цим, у них відсутні спільні інтереси та наявні різні погляди на життя, у зв`язку з чим їм не вдалося створити міцної сім`ї. Оскільки тривалий час вони разом не проживають, а примирення є неможливим, тому просить шлюб між ними розірвати та після розірвання шлюбу залишити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішеннях «Сокуренко і Стригун проти України» (заяви № 29458/04 та № 29465/04), «Занд проти Австрії» (Zand v. Austria) заява № 7360/76, Європейський Суд з прав людини визначив, що термін «суд, встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з позовної заяви, поданої ОСОБА_1 , така, будучи зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 , звернулася до Перечинського районного суду Закарпатської області, однак будь-яких мотивів про підставність звернення саме до цього суду в розумінні ст. 28 ЦПК України не навела. Навпаки, зазначає про відсутність у подружжя ОСОБА_4 дітей від даного шлюбу.

Крім цього, з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 437738 від 06 лютого 2024 року вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 08 серпня 2016 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином встановлено, що позивачем позов пред`явлено про розірвання шлюбу до відповідача фізичної особи з порушенням правил підсудності, визначених ст. 27, 28 ЦПК України.

Згідно з ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Отже, на підставі вищевикладеного суддя приходить до висновку, що оскільки зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_2 , при цьому підстави для визначення підсудності за вибором позивача, передбачені ч. 2 ст. 28 ЦПК України, не встановлені, тому дану справу слід передати на розгляд іншому суду, до територіальної юрисдикції (підсудності) якого вона належить, а саме Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області (вулиця Загорська, 53, Ужгород, Закарпатська область, 88000).

Керуючись ст. 27 ч. 1, 28 ч. 2, 31 ч. 1 п. 1, 187 ч. 9, 258-261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області (вулиця Загорська, 53, Ужгород, Закарпатська область, 88000).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ганько І. І.