Справа № 367/234/24
Провадження №2/367/2590/2024
21 лютого 2024 Ірпінський міський суд Київської області в складі:
головуючого судді Мерзлого Л.В.,
за участі секретаря судових засідань Мартинюка Н.Р.,
розглянувши у судовому засіданні в м. Ірпінь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Ірпінського відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) про зняття арешту з майна,-
До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Ірпінського відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) про зняття арешту з майна, мотивована наступним.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 один із співвласників квартири - ОСОБА_4 помер. ОСОБА_4 чоловік ОСОБА_1 та батько ОСОБА_2 і ОСОБА_3 . Внаслідок смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .
Позивачі у справі прийняли спадщину після смерті чоловіка та батька шляхом подачі до Ірпінської державної нотаріальної контори Київської області заяв про прийняття спадщини, де була заведена Спадкова справа № 188/2021. До моменту видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка та батька ОСОБА_1 зі своїм сином ОСОБА_3 уклала договір про поділ спадкового майна. ОСОБА_3 відмовився від прийняття спадщини на частку квартири, яка належала спадкодавцю. Син ОСОБА_2 відмовився від прийняття спадщини.
Зазначають про те, що при підготовці до видачі документів в Ірпінській державній нотаріальній конторі було виявлено заборону (архівний запис) на квартиру АДРЕСА_1 .
Позивачі стверджують про те, що арешт на всю квартиру АДРЕСА_1 було накладено помилково, оскільки ОСОБА_3 вся вказана квартира на праві власності ніколи не належала. А наявність в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису про арешт нерухомого майна обмежують права співвласників квартири оформити спадкові права після смерті ОСОБА_4 , позбавляють можливості володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд.
З метою зняття арешту ОСОБА_3 звернувся до Ірпінського відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області ЦМУМЮ (м. Київ). Листом Ірпінського відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області ЦМУМЮ (м. Київ) від 01.11.2023 року повідомлено, що надати детальну інформацію по виконавчому провадженню, яке стало підставою для накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 не вбачається можливим, у зв`язку із знищенням даних виконавчих проваджень за закінченням терміну зберігання.
Крім того, вказують про те, що в Єдиному реєстрі боржників інформація про невиконані майнові зобов`язання ОСОБА_3 відсутня.
Так, звертають увагу на те, що наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно, за умови відсутності виконавчого провадження, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном.
Наявність в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису про арешт нерухомого майна обмежують права позивачів право оформити свої спадкові права, позбавляють можливості володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд.
У відповідності до частини 8 статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Ухвалою суду 09.01.2024 по справі відкрито спрощене позовне провадження.
В судове засідання позивачі не з`явились, до суду представник позивача подала заяву, в якій позовні вимоги просила задовольнити в повному обсязі, судове засідання провести у її відсутність.
Представники відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлені належним чином, що стверджується розпискою про вручення судової повістки про виклик до суду.
У зв`язку з чим, суд, згідно вимогам частини 4 статті 223 та статей 280, 281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи.
За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено частиною 8 статті 178, статтею 181 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, а також надану суду копію Спадкової справи № 188/2021 до майна померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно пункту 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Судом встановлено, що на підставі Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого Виконкомом Ірпінської міської ради народних депутатів 06.10.1998 року згідно з розпорядженням від 23.09.1998 р. № 133, квартира АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 один із співвласників квартири - ОСОБА_4 помер.
ОСОБА_4 чоловік ОСОБА_1 та батько ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .
Внаслідок смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 прийняли спадщину після смерті чоловіка та батька шляхом подачі до Ірпінської державної нотаріальної контори Київської області заяв про прийняття спадщини, що стверджується матеріалами Спадкової справи № 188/2021.
ОСОБА_1 зі своїм сином ОСОБА_3 уклала договір про поділ спадкового майна. ОСОБА_3 відмовився від прийняття спадщини на частку квартири, яка належала спадкодавцю. ОСОБА_2 відмовився від прийняття спадщини.
В Єдиному реєстрі боржників інформація про невиконані майнові зобов`язання ОСОБА_3 відсутня.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.
Згідно Інструкції з діловодства в органах державної виконавчої служби, затвердженої наказом Мін`юсту від 05.07.1999 року № 470/7, знищенню підлягають за закінченням строків зберігання закінчені виконавчі провадження.
Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Даним арештом порушуються права та законні інтереси позивачів, оскільки дана заборона є перешкодою для оформлення спадкових прав на квартиру у визначеному законом порядку.
Наявність протягом тривалого часу не скасованого арешту на майно, за умови відсутності виконавчого провадження, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном.
Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., ратифікованою законом від 17.07.97 №475/97-ВР, зокрема ст. 1 Першого протоколу до неї (1952 р.), передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи мирно володіти своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення.
Відповідно до статей 76, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Відповідно до ч.1 ст.37 рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України та його територіальних органів можуть бути оскаржені до суду.
Судова практика, що склалася з позовів про звільнення майна з-під арешту встановлює те, що позивач має довести наявність юридичних фактів, з якими закон пов`язує право власності на арештоване майно чи право володіння ним на підставі закону чи договору з власником; факт порушення його права.
Як встановлено судом, позивачі позбавлені можливості реалізувати своє право на спадкування.
Враховуючи, що вимоги позову є обґрунтованими, докази на підтвердження вимог позивача є достатніми та належними, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі.
На підставі ст.ст. 15, 16 ЦК України, положень Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 4, 12, 81, 247, 263-268 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Ірпінського відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) про зняття арешту з майна, задовольнити.
Копію заочного рішення суду направити сторонам для відома.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 30 днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Л.В. Мерзлий