Провадження № 2/537/1011/2024
Справа № 537/2435/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.09.2024 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області у складі головуючого судді Дядечка І.І., за участю секретаря судового засідання Бобровської К.Д., позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кременчука в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного сервісного центру МВС, за участю третьої особи Крюківського відділу державної виконавчої служби у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з нерухомого майна та визнання права власності,

установив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, за підписом адвоката Капєльнікова Веніаміна, відповідно до якої просить суд ухвалити рішення, яким за ОСОБА_1 право власності на частину житлової квартири АДРЕСА_1 , успадкованої в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_2 та скасувати арешт з житлової квартири АДРЕСА_1 , частка якої належить ОСОБА_1 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, НОМЕР_1 , видане 17.02.2004 року Управлінням житлово-комунального господарства Кременчуцької міської ради Полтавської області.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 08.07.2024 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

12.07.2024представником третьої особи Крюківського відділу державної виконавчої служби у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Комарцевим С.І. подано до суду письмові пояснення, відповідно до яких у вирішенні даної справи третя особа покладається на розсуду суду.

29.07.2024 представником Головного сервісного центру МВС Кашаєвою О.Г. подано до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого у задоволені позовних вимог ОСОБА_3 просить відмовити, оскільки Головний сервісний центру МВС є неналежним відповідачем по даній справі.

11.09.2024 представником позивача адвокатом Ротко Т.В. на підставі ст. 49 ЦПК України подано до суду заяву, відповідно до якої остання просить суд розглядати з підстав і обставин викладених у позовній заяві ОСОБА_4 тільки позовну вимогу про скасування арешту, та подано клопотання, відповідно до якого просить суд замінити первісного неналежного відповідача на належного Міністерство внутрішніх справ.

У судове засідання з`явився позивач ОСОБА_1 ..

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ротко Т.В. у судове засідання не з`явилась про дату час та місце судового засідання повідомлена належним чином.

Представник відповідача Головного сервісного центру МВС - адвокат Кашаєва О.Г. у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Представник третьої особи Крюківського відділу державної виконавчої служби у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Загребельний А.Ю. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, завчасно подав до суду заяву, відповідно до якої просить справу розглядати без його участі.

Розглянувши клопотання та заяву представника позивача, вислухавши позивача, який клопотання та заяву підтримав, дослідивши матеріали справи, суд встановив таке.

За положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Згідно ч. 2 вказаної статті, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Відповідно до частин 1,2,4 статті 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Враховуючи викладене, а також те, що саме позивачеві належить право визначати коло осіб до яких він предявляє позов, суд приходить до висновку про можливість задоволення клопотання, а тому слід замінити відповідачаГоловний сервісний центр МВС на належного Міністерство внутрішніх справи України.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було заявлено вимогу про визнання права власності на нерухоме майно та зняття арешту з нерухомого майна. Натомість в заяві представник позивача вилучив вимогу про визнання права власності на нерухоме майно.

Аналізуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що заяву представника позивача ОСОБА_1 слід розцінювати як заяву про зміну предмета позову.

Верховний суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Відповідний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21).

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що розгляд справи по суті не розпочато, позивачем подана заява про зміну предмета позову без зміни підстав позову, з дотриманням строку, встановленого на її подання, суд дійшов висновку про необхідність її прийняття до розгляду та здійснювати в подальшому розгляд справи з урахуванням заяви про зміну предмета позову.

Керуючись ст. 13, 49, 51, 279 ЦПК України, суд

постановив:

Замінити відповідача Головний сервісний центр МВС на належного відповідача Міністерство внутрішніх справ України у справі за позовом ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна та визнання права власності.

Прийняти заяву про зміну підстав позову у цивільній справі ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України, за участю третьої особи Крюківського відділу державної виконавчої служби у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з нерухомого майна та визнання права власності.

Розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмета позову.

Зобов`язати позивача ОСОБА_1 не пізніше двох днів з дня вручення копії даної ухвали, направити відповідачу Міністерству внутрішніх справ України копію позовної заяви з урахуванням зміни предмета позову, та додатками, а докази такого направлення надати суду.

Відповідачу запропонувати надати до суду відзив на позов, в якому викласти заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали. Роз`яснити відповідачам, що копія відзиву та доданих до нього документів надсилається (надається) ним іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня його отримання.

Відповідач має право подати до суд заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право: 1)ознайомлюватися з матеріалами справи,робити з них витяги,копії,одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4)подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Роз`яснити, що сторони користуються рівними процесуальними правами, крім прав та обов`язків,учасників справи: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позову строки,встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Роз`яснити сторонам, що вони мають право укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - kr.pl.court.gov.ua/sud1615/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.І. Дядечко