У Х В А Л А

про передачу справи на розгляд іншого суду

16 січня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області К.К. Бенца, розглянувши заяву Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми боргу за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, -

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла на розгляд заява Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми боргу за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення. Відповідно до ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом. Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області на виконання вимог ч. 5, ч. 7 ст. 165 ЦПК країни надіслано запит до Єдиного державного демографічного реєстру щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру гр. ОСОБА_1 зареєстрована за адресою, АДРЕСА_1 . Згідно додатків до заяви про видачу судового наказу, послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення надавалися за адресою: АДРЕСА_2 , споживач ОСОБА_1 . Відповідно до норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК України). Частиною 1 статті 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Відповідно до постанови Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» в Україні утворено 136 нових (з них 17 на тимчасово окупованій території АРК, Донецької та Луганської областей) та ліквідовано існуючі 490 районів. Згідно з частиною сьомою зазначеної постанови, вона набирає чинності з дня, наступного за днем її опублікування, крім підпункту 1 пункту 1 та підпункту 1 пункту 3, які набирають чинності з моменту повернення тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим під загальну юрисдикцію України. 19.07.2020 року зазначена постанова набрала чинності.

Згідно адміністративно-територіального устрою Закарпатської області, с. Кошельово належить до Хустської громади Хустського району, Закарпатської області. При цьому суд враховує, що відповідно до п.8 Прикінцевих і перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування та районних державних адміністрацій» до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку із утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах закріпленої за ними до утворення (ліквідації) районів територіальної юрисдикції, але не пізніше 01.01.2022 року. До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів, розгляд даної заяви з урахуванням вимог статей 27,28 ЦПК України, відповідей органу реєстрації місця перебування та місця реєстрації боржника ОСОБА_1 документального підтвердження місця перебування відповідача, може належати до територіальної юрисдикції Хустського районного суду Закарпатської області. Статтею 8 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів", як одну із засад організації судової влади проголошено право на повноважний суд, що передбачає розгляд справи у суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, та суддею, який визначається згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. Процесуальними кодексами визначаються вимоги до складу суду. Згідно п.3 Розділу XII ПРИКІНЦЕВІ ТА ПЕРЕХІДНІ ПОЛОЖЕННЯ, ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію… Пунктом 3-1 вказано Закону, передбачено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року№ 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року№ 64/2022"Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року№ 2102-IX. Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Так, Хустська громада (до складу якої входить с. Кошельово) відносилась до Хустського району, Закарпатської області, що за територіальною підсудністю належить до Хустського районного суду Закарпатської області. Наведене свідчить про те, що дана справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області. Згідно ч. 8ст. 165 ЦПК України якщо за результатами розгляду отриманих судом відомостей про місцезнаходження боржника - юридичної особи або фізичної особи - підприємця буде встановлено, що заява про видачу судового наказу не підсудна цьому суду, суд не пізніше десяти днів з дня надходження заяви постановляє ухвалу про передачу заяви про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами за підсудністю. Відповідно до ч. 9ст.187ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу. Відповідно до п. 1 ч.1ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. За наведених обставин, заяву Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми боргу за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення необхідно передати за підсудністю до Хустського районного суду Закарпатської області. Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим кодексом підсудністю, здійснюється на підставі підстави ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження. Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. Керуючись ст. ст.ст.ст. 27, 31, 32, ч.ч. 5,7, 8ст. 165, ч. 9 ст. 187, ст.ст. 260-261, 316, 352-355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Комунального підприємства «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства м. Ужгорода» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 суми боргу за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення разом з додатками надіслати за підсудністю до Хустського районного суду Закарпатської області (90400, Закарпатська область, м. Хуст, вулиця Івана Франка, 18). Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти діб з моменту винесення ухвали, через Ужгородський міськрайонний суд області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца