Справа №523/2022/22
Провадження №2/522/1362/24
УХВАЛА

28 травня 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд міста Одеси у складі:

головуючої судді Косіциної В.В.,

секретаря судового засідання Слободянюк І.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог та уточнення позовних вимог,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Куценко Оксана Іванівна про визнання недійсним та скасування заповіту.

Судове засідання по справі призначено на 28 травня 2024 року.

09 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від ОСОБА_1 надійшла заява про збільшення позовних вимог, у якій вона просить: прийняти заяву про збільшення позовних вимог, прийняти рішення, яким визнати недійсним та скасувати довіреність і заповіт від 20.10.2020 року, складених від імені ОСОБА_3 та посвідчених приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Куценко О.І., за яким ОСОБА_3 надав право розпоряджатися своїм майном при житті та заповів усе своє нерухоме майно ОСОБА_2 ; визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1 та транспортний засіб DAEWOO NEXIA СЕДАН-В.

Також, 09 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від ОСОБА_1 надійшли уточнення до позовних вимог, у якій заявник просить прийняти уточнення, визнати недійсним та скасувати нотаріальні реєстри №791-794 від 20.10.2020 року; визнати недійсним та скасувати заповіт, складений 20.10.2020 року ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_2 , нотаріально засвідчену приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Куценко О.І.; визнати недійсним та скасувати довіреність, складену 20.10.2020 року, складену ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_2 та на ім`я ОСОБА_4 , нотаріально засвідчену приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Куценко О.І.; визнати за позивачем право власності на усе спадкове майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 та транспортний засіб DAEWOO NEXIA СЕДАН-В.

У судове засідання, призначене на 28.05.2024 року з`явилися представники сторін та позивачка.

Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Щодо заяви про збільшення позовних вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України, ерім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (частина третя статті 49 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 зазначено, що «під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зазначено, що «зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. Колегія суддів Верховного Суду не погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення заяви про зміну предмета позову і вважає, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. У цьому випадку суди не врахували вимоги статті 189 ЦПК України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті».

З огляду на викладене позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів - предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні у ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/обраних способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

При цьому збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

ВС неодноразово наголошував на тому, що лише до закінчення підготовчого засідання позивачі можуть збільшити або зменшити позовні вимоги, змінити предмет або підставу позову.

Так, ухвалою суду від 05.02.2024 року прийнято рішення про закриття підготовчого провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Куценко Оксана Іванівна про визнання недійсним та скасування заповіту. Справу призначено до судового розгляду.

Враховуючи те, що підготовче провадження у справі закрито, суд вважає, що позивач подав заяву про збільшення позовних вимог поза межами строку, відведеного на те ЦПК України, а тому, доходить до висновку про відмову у прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог.

Щодо уточнення до позовних вимог, суд зазначає наступне.

Статтею 49 ЦПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін. Частиною другою цієї статті закріплено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Верховний Суд зазначає, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову; збільшення або зменшення розміру позовних вимог; об`єднання позовних вимог; зміну предмета або підстав позову.

В той же час, ЦПК України допускає зміну предмету та підстав позову виключно до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи те, що підготовче провадження у справі закрито, суд вважає, що позивач подав заяву про зміну підстав або предмету позову (у вигляді уточнення до позовних вимог) поза межами строку, відведеного на те ЦПК України, а тому, доходить до висновку про відмову у прийнятті уточнення ОСОБА_1 до позовних вимог.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст.12, 13, 43, 49, 126, 196-198 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 08.04.2024 року.

Відмовити у прийнятті уточнення ОСОБА_1 до позовних вимог від 08.04.2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 11 червня 2024 року.

Суддя Косіцина В.В.