Справа № 703/2330/22
УХВАЛА

20 лютого 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Биченка І.Я.

за участю секретаря судового засідання Литвин Г.Т.,

провівши в залі суду м. Сміла підготовче засідання по цивільній справі № 703/2330/22 за позовом комунального підприємства «Смілакомунтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання та зустрічним позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Смілакомунтеплоенерго» про зловживання правом, протиправне вимагання, що пов`язане з порушенням прав споживача,

у с т а н о в и в :

КП «Смілакомунтеплоенерго» звернулось до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення 55475,36 грн. боргу за надані послуги з теплопостачання житла за період часу з лютого 2018 року по квітень 2022 року, 1324,83 грн. пені, 6946,93 грн. інфляційних втрат та 2868,94 грн. 3% річних.

Ухвалою від 12 вересня 2022 року суд постановив розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

У строк для подання відзиву ОСОБА_1 подав до суду зустрічну позовну заяву до КП «Смілакомунтеплоенерго» про зловживання правом, протиправне вимагання, що пов`язане з порушенням прав споживача.

Ухвалою від 03 жовтня 2023 року суд прийнятв до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , вимоги за зустрічним позовом об`єднав в одне провадження з первісним позовом та перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

13 лютого 2024 року до суду надійшли заява ОСОБА_1 про визначення обставин справи №703/2330/22, які підлягають встановленню (предмета доказування) та клопотання про визначення обставин (фактів), які не підлягають доказуванню у справі №703/2330/22. У заяві про визначення обставин справи, які підлягають встановленню, ОСОБА_1 зазначив 15 пунктів, які на його думку підлягають встановленню під час розгляду справи та просив визначити, що вони підтверджують заявлені вимоги зустрічного позову та заперечення після первісного позову або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення та є предметом доказування. У клопотанні про визначення обставин, які не підлягають доказуванню, ОСОБА_1 просив визначити такими, що не підлягають доказуванню обставини про те, що відносини між ним та КП «Смілакомунтеплоенерго», як учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг, повинні ґрунтуватись виключно на договорі про надання житлово-комунальних послуг, укладеному на основі типового договору; його обов`язку оплачувати вартість житлово-комунальних послуг має передувати виконання КП «Смілакомунтеплоенерго» обов`язку підготувати договір на надання послуг централізованого опалення на основі типового договору та надати його на підписання споживачу; у нього відсутній обов`язок оплачувати послуги централізованого опалення від КП «Смілакомунтеплоенерго» на позадоговірних засадах.

16 лютого 2024 року до суду надійшли від ОСОБА_1 клопотання про зупинення провадження у справі, два клопотання про витребування доказів та заява про збільшення позовних вимог.

Клопотання про зупинення провадження у справі мотивоване тим, що на розгляді Черкаського окружного адміністративного суду перебуває справа № 580/2687/19, предметом розгляду якої є визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Смілянської міської ради від 28.02.2019 №83 «Про коригування тарифів на послуги з централізованого опалення та теплову енергію для КП «Смілакомунтеплоенерго» у зв`язку з порушенням передбаченої законодавством процедури його прийняття. Затвердження тарифів на послуги з централізованого опалення та теплової енергії призвело до необ`єктивних та неадекватних нарахувань КП «Смілакомунтеплоенерго» вартості послуг з постачання теплової енергії для жителів міста Сміла, які застосовані і до нього. А тому в разі задоволенні позову по справі №703/2330/22 за необґрунтовано завищеним тарифом, встановленим оскаржуваним рішенням, існує загроза завдання йому матеріальних збитків на суму 66616,00 грн. ОСОБА_1 вважає, що без вирішення адміністративної справи не можливо встановити та об`єктивно розглянути обставини, оцінити зібрані докази, які є предметом судового розгляду у справі №703/2330/22, що свідчить про об`єктивну неможливість розгляду даної справи до набрання законної сили судовим рішенням по справі №580/2687/19. У вказаному клопотанні ОСОБА_1 просив розглянути його у його відсутності, оскільки неможливість особистого вчинення процесуальних дій зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні.

У заяві про збільшення позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що через протиправні дії КП «Смілакомунтеплоенерго» він на тривалий час втратив спокій, змушений жити у постійній напрузі, відволікатись від звичайних занять, страждати, переживати нервові стреси, що привели до погіршення стану здоров`я. А тому, у зв`язку із збільшенням глибини його страждань та тривалості порушення прав ОСОБА_1 збільшив заявлені ним позовні вимоги в частині відшкодування моральних страждань з 150000 грн. до 757001 грн.

У клопотаннях про витребування доказів ОСОБА_1 просив витребувати у КП «Смілакомунтеплоенерго» первинні документи бухгалтерського обліку, які є підставою відкриття особового рахунку на його ім`я та вказують на дату його відкриття, а також які вказують на джерело отримання його персональних даних; документи, які підтверджують встановлення лічильника теплової енергії моделі SNARKY TYP:775, заводський номер 55744779. Крім того, ОСОБА_1 просив витребувати з ВП №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП відомості про виконання ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду від 03 березня 2020 року по справі №703/552/20 1-кс/703/151/20 про скасування постанови слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області Самарського С.Г. про закриття кримінального провадження №0001744, відомості про яке внесено до ЄРДР 29.10.2019. ОСОБА_1 зазначив, що вказані докази можуть підтвердити викладені ним в зустрічній позовній заяві обставини. Вказав, що він вчиняв дії, направлені на самостійне отримання вказаних доказів, однак комунальним підприємством йому було відмовлено в наданні доказів, відповіді з відділу поліції йому не надано. У клопотанні про витребування доказів у КП «Смілакомунтеплоенерго» ОСОБА_1 просив оголосити перерву в підготовчому засіданні до отримання від відповідача за первісним позовом витребуваних документів.

Учасники справи в підготовче судове засідання не з`явились.

В первісній позовній заяві КП «Смілакомунтеплоенерго» просило розгляд справи проводити у відсутності позивача та його представника.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 окремого клопотання чи заяви про причини неявки в підготовче судове засідання не подав, хоча про місце, день і час проведення підготовчого засідання повідомлявся шляхом направлення судової повістки на зазначену ним у зустрічній позовній заяві адресу. Згідно поштового повідомлення судова повістка повернулась до суду без вручення із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Верховний Суд неодноразово зазначав, що у тому випадку, якщо судова повістка повертається до суду з причин того, що «адресат відмовився» чи «адресат відсутній за вказаною адресою», то судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, а особа вважається повідомленою належним чином.

Направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Верховного Суду від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19, від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Отже, в разі коли фактичне місцезнаходження особи - учасника судового процесу, з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома суду, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю фізичну особу.

Повна відповідальність за достовірність інформації про місцезнаходження, а також щодо наслідків неотримання поштових відправлень за своїм офіційним місцезнаходженням покладається саме на фізичну особу.

З огляду на те, що ОСОБА_1 був обізнаний про розгляд Смілянським міськрайонним судом Черкаської області справи №703/2330/22, про що також свідчать направлені ним заяви і клопотання, не вжив заходів для явки до суду, його поведінку суд вважає свідомим затягуванням розгляду справи, а тому суд вважає, що підготовче судове засідання слід провести у відсутності сторін.

Оскільки у підготовче судове засідання не з`явилися всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд прийняв рішення про проведення підготовчого засідання без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.

Ознайомившись із поданими до суду відповідачем за первісним позовом та позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_1 клопотаннями та заявами, суд приходить до наступного.

Щодо заяви про визначення обставин, які підлягають встановленню, та клопотання про визначення обставин, які не підлягають доказуванню.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до стаття 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Одним з принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, відповідно до якої учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст.12 ЦПК України).

Як встановлено статтею 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Стаття 189 ЦПК України визначає, що завданням підготовчого провадження є:1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Фактично, процедура підготовчих дій дозволяє учасникам зрозуміти який існує спір між ними, висловити свої позиції, подавши відзив, докази, клопотання з метою збирання доказів для обґрунтування своїх вимог або заперечень, якщо не мають можливості самостійно їх надати.

Таким чином, завданням підготовчого провадження є певні дії, які дозволяють учасникам справи використати надані їм права, єдиною метою якого є правильний, своєчасний і безперешкодний розгляд справи по суті.

Суд зазначає, що цивільні справи розглядаються лише в межах заявлених вимог, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, докази оцінюються під час ухвалення рішення окремо та в їх сукупності.

Заявляючи наведені клопотання, ОСОБА_1 фактично просить надати оцінку певним підставам як первісного, так і зустрічного позовів з їх відображенням у письмових ухвалах на стадії підготовчого провадження, що є порушенням норм чинного законодавства. Суд зазначає, що оцінка викладених сторонами обставин справи та доказів не віднесено до компетенції суду на стадії підготовчого провадження. Достатність обставин, якими позивачі за первісним та зустрічним позовами обґрунтовують свої вимоги, буде оцінена судом в ході судового розгляду справи по суті.

Щодо заявленого клопотання про зупинення провадження у справі.

Відповідно до п.6 ч.1статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

Згідно положень п. 6 ч.1ст. 251 ЦПК України суд не може посилатись на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Під неможливістю розгляду справи слід розуміти неможливість для суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені у цьому процесі, проте які мають значення для справи, провадження у якій зупиняється.

Таким чином, для вирішення питання про зупинення провадження у справі суд у кожному випадку повинен з`ясовувати, яким чином пов`язана справа, яка розглядається іншим судом, а також, чим саме обумовлюється неможливість розгляду цієї справи. Саме по собі твердження про неможливість розгляду даної справи до розгляду іншої справи не може бути підставою для застосування пункту 6 частини 1 статті 251 ЦПК України.

Зупинення провадження - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких не можливо передбачити їх учинення. Зупинення провадження у справі не повинно призводити до затягування справи.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 вересня 2018 року у справі № 537/3098/17.

Як вбачається із заявленого ОСОБА_1 клопотання підставою для зупинення провадження у справі є наявність адміністративної справи № 580/2687/19 про оскарження рішення виконавчого комітету Смілянської міської ради щодо коригування тарифів на послуги з централізованого опалення та теплову енергію для КП «Смілакомунтеплоенерго». Однак, наявність на розгляді в Черкаському окружному адміністративному суді наведеної справи не створює об`єктивної неможливості розгляду справи №703/2330/22.

Суд також враховує, що Верховний Суд у своїх постановах, зокрема у справах №910/5425/18, від 20.06.2019 у справі №910/12694/18 неодноразово зазначав, що необґрунтоване зупинення провадження у справі призводить до затягування строків її розгляду і перебування в стані невизначеності учасників процесу, що може призвести до порушення положень частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку.

Однак, як вбачається з інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень, що перебуває у вільному доступі, провадження у справі №580/2687/19 ухвалою від 07 червня 2021 року зупинено до набрання законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі №640/7304/20.

Зважаючи на викладене та те, що зупинення провадження у справі не повинно призводити до зменшення розумного строку розгляду справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зупинення провадження у справі, в зв`язку з чим клопотання про зупинення провадження не підлягає задоволенню.

Щодо клопотань про витребування доказів.

Відповідно до положень статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

В частині другій та третій статті 83 цього Кодексу зазначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви, а відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Відповідно до п. 8 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Як вбачається з матеріалів справи відзив на первісний позов ОСОБА_1 до суду не надходив, в матеріалах справи наявна лише світлокопія титульної сторінки відзиву з квитанцією про відправку. Клопотання про витребування доказів у строк для подання відзиву від ОСОБА_1 також не надходило. Зустрічна позовна заява ОСОБА_1 надійшла до суду 28.10.2022. Водночас, у ній відсутні посилання на докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), а також до неї не додано клопотання про витребування відповідних доказів.

Як вбачається з поштового конверту клопотання про витребування доказів були направлені ОСОБА_1 до суду засобами поштового зв`язку 15 лютого 2024 року. При цьому ОСОБА_1 не обґрунтовує неможливість їх подання у встановлений строк з причин, що не залежали від нього.

Пунктами 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

При поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Враховуючи, що клопотання про витребування доказів заявлено ОСОБА_1 з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення.

Щодо заяви про збільшення позовних вимог.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 09.07.2020 року у справі № 922/404/19 - під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково викладених у позовній заяві.

Судом встановлено, що заява про збільшення позовних вимог подана відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства в межах підготовчого провадження у справі, підстави для їх повернення чи залишенні без розгляду відсутні.

На виконання вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України судом було здійснено визначені у вказаній нормі дії, необхідні для забезпечення правильного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підстави для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви відповідно до вимог ст. 199 ЦПК України судом не встановлені.

Враховуючи, що спір між сторонами не врегульовано, суд вважає необхідним закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Оскільки відповідачами за первісним та зустрічним позовом не направлено до суду відзиву на позови, суд не вбачає підстав для встановлення сторонам строку для подання відповіді на відзив та заперечення.

Керуючись ст. 189, 200, 259, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про визначення обставин справи №703/2330/22, які підлягають встановленню, від 09 лютого 2024 року.

Залишити без задоволення клопотання ОСОБА_1 про визначення обставин (фактів), які не підлягають доказуванню у справі №703/2330/22, від 09 лютого 2024 року

Залишити без задоволення клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі.

Залишити без задоволення клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів у КП «Смілакомунтелоенерго» та у ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області від 15 лютого 2024 року

Прийняти до розгляду заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог від 14 лютого 2024 року.

Закрити підготовче провадження по справі за позовом комунального підприємства «Смілакомунтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання та зустрічним позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Смілакомунтеплоенерго» про зловживання правом, протиправне вимагання, що пов`язане з порушенням прав споживача.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 09 годину 00 хвилин 05 квітня 2024 року в приміщенні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: І.Я. Биченко