Провадження № 2-517/24
ухвала

06 лютого 2024 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Сташків Т.Г.,

за участю секретаря судового засідання Ленди С.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Іорданова К.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за первісним позовом Управління поліції охорони в Київській області до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за охоронні послуги та пені, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до Управління поліції охорони в Київській області про визнання недійсним договору,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Обухівського районного суду знаходиться зазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 24.11.2023 року відкрито позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 06.02.2024 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до Управління поліції охорони в Київській області про визнання недійсним договору та об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

Представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Іордановим К.І. заявлено клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_2 заперечує укладання з відповідачем договору про надання послуг з безпеки та порядку, а тому для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання.

Представник позивача ОСОБА_1 заперечила щодо задоволення клопотання.

Вирішуючи клопотання сторони відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватись завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Як слідує зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, якщо для цього необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 даного кодексу, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, призначення експертизи є частиною дослідження обставин у справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» закріплено, що враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

У рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Таким чином, суд не даючи оцінку правовим відносинам між сторонами у справі, не в праві позбавляти дозволених законом та обраних заявником та іншими особами, які беруть участь у справі, засобів доказування, оскільки за такої ситуації це порушить його права у цивільному процесі, свідчитиме про порушення принципу диспозитивності та об`єктивного судового розгляду.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Пунктом 17 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 5 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" передбачено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Оскільки для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, необхідні спеціальні знання, і висновок експертизи матиме важливе значення для правильного вирішення спору, клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, доручивши проведення експертизи експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Також, сторонам необхідно роз`яснити наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст.1 09 ЦПК України.

У той же час, згідно з п.5 ч.1 ст. 252, п.9 ч.1 ст. 253 ЦПК України на час проведення експертизи провадження у даній справі підлягає зупиненню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 103, 104, 109, 252, 260, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Іорданова Кирила Ігоровича, про призначення судової почеркознавчої експертизи, - задовольнити.

Призначити у справі судову почеркознавчу експертизу.

На вирішення судової почеркознавчої експертизи поставити наступні питання:

1.Чи виконані підписи в оригіналі заяви від 11.05.2023 року ОСОБА_2 чи іншими особами в тому числі з наслідуванням підпису ?

2.Чи виконані підписи в оригіналі Договору про надання послуг з безпеки та порядку на Об`єкті замовника від 11.05.2023 року № 1540/23 ОСОБА_2 чи іншими особами в тому числі з наслідуванням підпису ?

3.Чи виконано рукописний текст у заяві від 11.05.2023 року ОСОБА_2 чи іншими особами ?

4.Чи виконані підписи в оригіналі заяви ОСОБА_2 чи іншими особами в тому числі з наслідуванням підпису ?

5.Чи виконані підписи в оригіналі акта про виставлення наряду поліції охорони від 12.05.2023 року ОСОБА_2 чи іншими особами в тому числі з наслідуванням підпису?

6.Чи виконані підписи в оригіналі акта про зняття наряду поліції охорони від 08.06.2023 року ОСОБА_2 чи іншими особами в тому числі з наслідуванням підпису ?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

У розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи № 753/17087/23.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Витрати по проведенню даної експертизи покласти на відповідача ОСОБА_2 .

Зобов`язати сторони виконати вимоги експерта щодо надання додаткової технічної чи іншої документації та забезпечення проведення експертизи у визначені ним строки та порядку.

Попередити сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України.

Провадження у справі зупинити до отримання висновку експертизи.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

У іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Т.Г. Сташків