справа № 759/1930/22
головуючий у суді І інстанції Петренко Н.О.
провадження № 22-ц/824/8773/2024
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
У Х В А Л А

20 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Мостової Г.І.,

суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Стандарт Кепітал» - адвоката Тарана Владислава Анатолійовича на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2022 року

у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Стандарт Кепітал», державного реєстратора приватного нотаріуса КМНО Єгорової Марини Євгенівни про скасування рішення про державну реєстрацію з припиненням права власності, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2022 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено.

Скасовано рішення державного реєстратора ПН КМНО Єгорової М.Є. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 60809808 від 07 жовтня 2021 року; номер запису про право власності/довірчої власності: 44352812, на підставі якого було здійснено державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 з одночасним припиненням права власності у ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» на квартиру АДРЕСА_1 .

Стягнуто з ТОВ «Факторингова компанія «Стандарт Кепітал» на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 496 грн 20 коп.

Стягнути з державного реєстратора ПН КМНО Єгорової М.Є. на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 496 грн 20 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» - адвокат Таран В.А. 23 лютого 2024 року направив засобами поштового зв`язку до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2022 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

В апеляційній скарзі представником відповідача заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного рішення, яке обґрунтоване тим, що:

відповідач чи/або представник відповідача не приймали участь у судовому засіданні 27 жовтня 2022 року;

копію повного тексту рішення суду не отримували;

матеріали справи не містять доказів направлення повного тексту рішення;

директор ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» ОСОБА_3, після початку повномасштабного вторгнення рф на територію України, виїхав за межі України, тому ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» фактично не функціонувало до моменту зміни директора у липні 2023 року;

копію оскаржуваного рішення представник відповідача - адвокат Таран В.А. отримав нарочно через канцелярію Святошинського районного суду міста Києва.

14 березня 2024 року до Київського апеляційного суду надійшли матеріали вказаної цивільної справи.

Дослідивши матеріали справи, доводи апелянта, якими обґрунтовується клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд дійшов висновку про таке.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом (частина перша статті 126 ЦПК України).

Питання поновлення та продовження процесуальних строків врегульовано положеннями статті 127 ЦПК України, згідно з частиною першою якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини йог пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

За змістом статті 354 ЦПК України клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку. Тож поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили його пропуск. У кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку (правовий висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 19 червня 2020 року у справі № 926/1037-б/15, від 14 червня 2022 року у справі № 904/3541/15).

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадку подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

Отже, скаржник має враховувати, що звернення з апеляційною скаргою поза встановленим процесуальним законом строку оскарження судового рішення покладає на нього обов`язок доведення та обґрунтування відповідних обставин, що зумовили пропуск цього строку.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 03 лютого 2022 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання на 22 лютого 2022 року о 09 год. 30 хв.

21 лютого 2022 року через канцелярію суду надійшли заперечення директора ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» ОСОБА_3 проти розгляду справи № 759/1930/22 у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

22 лютого 2022 року представник ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» в судове засідання не з`явився.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 16 березня 2022 року на 12 год. 00 хв.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 23 травня 2022 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 02 червня 2022 року о 12 год. 00 хв.

20 липня 2022 року на електронну адресу Святошинського районного суду міста Києва надійшло клопотання директора ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» ОСОБА_3, у якому просить розгляди справу без участі представника ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» на підставі доказів наявних в матеріалах справи, оскільки змушений був покинути територію міста Харкова, а згодом і України, на підтвердження цього долучає копію паспорта громадянина України для виїзду за кордон з відміткою про перетин державного кордону 15 травня 2022 року. Також вказує, на теперішній час єдиний представник ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» до України не повернувся, більше того, отримав тимчасовий захист у Німеччині.

27 жовтня 2022 року Святошинським районним судом міста Києва ухвалено оскаржуване рішення, дати виготовлення повного тексту судове рішення не містить.

В матеріалах справи наявні докази отримання ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» оскаржуваного судового рішення 09 листопада 2022 року о 18:34:57 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с. 186).

Апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції від 27 жовтня 2022 року представник ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» - адвокат Таран В.А. направив засобами поштового зв`язку до Київського апеляційного суду 23 лютого 2024 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження понад один рік.

Разом з тим, після ухвалення оскаржуваного рішення, матеріали справи не містять відомостей про те, що у межах строку на апеляційне оскарження, передбаченого статтею 354 ЦПК України, відповідач ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» звертався до суду із заявою (клопотанням) про видачу (направлення) копії повного судового рішення або доказів про те, що мали перешкоди у її отриманні.

В апеляційній скарзі представник ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» - адвокат Таран В.А. зазначає, що директор ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» ОСОБА_3 після початку повномасштабного вторгнення рф на територію України виїхав за межі України, де знаходиться по сьогоднішній день, товариство фактично не функціонувало до моменту зміни директора у липні 2023 року, що підтверджується протоколом № 26-07/2023 загальних зборів учасників ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» від 26 липня 2023 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мелещенко О.М., 27 липня 2023 року, за реєстровим номером 840, 841.

Відповідно до пункту 3 протоколу № 26-07/2023 загальних зборів учасників ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» від 26 липня 2023 року, питання про призначення на посаду директора ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» ОСОБА_4 було включено у порядок денний.

Згідно з пунктом 4 протоколу № 26-07/2023 загальних зборів учасників ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» від 26 липня 2023 року, питання про зобов`язання директора товариства ОСОБА_3 передати всі документи, печатку ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» новому директору ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» - ОСОБА_4 в останній день повноважень винесено на порядок денний. І тільки після аналізу отриманих справ від попереднього директора ОСОБА_3, стало відомо про справу боржника - ОСОБА_2 .

В матеріалах справи міститься заява представника ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» - адвоката Тарана В.А., що надійшла на електронну пошту Святошинського районного суду міста Києва 23 жовтня 2023 року, про видачу копії оскаржуваного рішення.

15 листопада 2023 року засобами поштового зв`язку представник ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» - адвокат Таран В.А. направив клопотання про ознайомлення з матеріалами цивільної справи, у якому зазначав, що після отримання справ від попереднього директора ТОВ «ФК «Стандарт Кепітал» ОСОБА_3, у листопаді 2023 року стало відомо про наявність рішення у справі № 759/1930/22, у зв`язку з чим виникла необхідність у ознайомленні з матеріали цивільної справи.

Разом з тим, в матеріалах справи міститься розписка адвоката Тарана В.А., датована 16 лютого 2024 року, про ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії повного тексту оскаржуваного рішення, що міститься.

Вказана розписка знаходиться на внутрішній стороні обкладинки справи в кінці тому.

Разом з тим, апеляційна скарга не містить посилань на обставини непереборної сили, які зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду понад рік.

Отже враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження, оскільки апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише за умови особливих непереборних обставин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волі особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) відступлення від принципу правової визначеності через відновлення строку звернення до суду виправдано лише у випадках необхідності при обставинах істотного і непереборного характеру (справа «Салов проти України»), зокрема, з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи (справа «Сутяжник проти Росії»).

При оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення ЄСПЛ, як правило, враховує:

1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки;

2) поведінку заявника;

3) поведінку державних органів;

4) перевантаження судової системи;

5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи «Бочан проти України», «Смірнова проти України», «Федіна проти України», «Матіка проти Румунії» та інші).

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Водночас апеляційний суд зауважує, що на момент звернення представника відповідача до суду першої інстанції із заявою про видачу копії рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2022 року, пресічний строк оскарження рішення не сплив, однак будучі обізнаним про наявність такого рішення відповідач не скористався своїми процесуальними правами.

Представником відповідача в апеляційній скарзі не наведено поважних причин або перешкод в отриманні копії оскаржуваного рішення у період з моменту звернення з заявою про видачу копії оскаржуваного рішення (23 жовтня 2023 року) та до фактичного його отримання під розписку (16 лютого 2024 року) та зверненні до суду з апеляційною скаргою.

Вказане свідчить про відсутність об`єктивних обставин, які б безумовно свідчили про поважність причин пропуску відповідачем строку на апеляційне оскарження понад один рік.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти всі можливі та залежні від нього дії, використовувати в повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

У своїй практиці ЄСПЛ неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03, пункт 41, від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, пункт 27).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та порушенням принципу стабільності судового рішення, що суперечить статті 129-1 Конституції України та практиці ЄСПЛ.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Виходячи із зазначених критеріїв, ЄСПЛ визнає легітимними обмеженнями встановленні державами - членами Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

Приписами частини 4 статті 357 ЦПК України регламентовано, що у тому разі якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись статтями 127, 357, 358 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Стандарт Кепітал» - адвоката Тарана Владислава Анатолійовича на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 жовтня 2022 року

у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Стандарт Кепітал», державного реєстратора приватного нотаріуса КМНО Єгорової Марини Євгенівни про скасування рішення про державну реєстрацію з припиненням права власності.

Копію ухвали надіслати учасникам справи в порядку, визначеному статтею 272 ЦПК України, скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді Р.В. Березовенко

О.Ф. Лапчевська