Справа № 308/5283/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Малюк В.М.

при секретарі судового засідання Цмур В.Р.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Ужгородського міськрайонного суду з вищевказаною заявою до Холмківської сільської ради мотивуючи її тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який приходився рідним батьком позивача 1 - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та рідним дідусем за батьком позивача 2 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Факт смерті ОСОБА_3 підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Холмківської сільської ради 04.12.2021 року.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина.

ОСОБА_3 останні роки свого життя хворів, потребував стороннього догляду і тому постійно проживав в будинку АДРЕСА_1 і догляд за ним здійснював брат і батько позивачів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Оскільки вказаний будинок належав покійному, після його смерті позивачі були переконані, що ОСОБА_4 прийняв спадщину за своїм покійним батьком і це не викликало жодних непорозумінь, оскільки відносини в сім`ї є нормальними, взаємно ввічливими, безконфліктними.

Однак, ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 13.02.2023 року.

Бажаючи оформити спадщину за ОСОБА_4 , його син - ОСОБА_2 , як єдиний спадкоємець першої черги, що проживав з покійним на день його смерті і в силу положень ч.3 ст. 1268 ЦК України прийняв спадщину звернувся до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу з заявою про оформлення спадкових прав за покійним.

08.03.2024 року в Спадковому реєстрі було зареєстровано спадкову справу №2/2024 за спадкодавцем ОСОБА_4 , що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №76142538 від 08.03.2024 року.

Однак, було встановлено, що покійний ОСОБА_4 не прийняв спадщину за своїм батьком ОСОБА_3 та не здійснив жодних дій для прийняття спадщини та оформлення права власності на спадкове майно.

Так, згідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 08.03.2024 року №76142522 вбачається, що спадкова справа за покійним ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована не була.

Крім цього, покійний ОСОБА_3 на день смерті, тобто станом на 04.12.2021 року був зареєстрований в будинку АДРЕСА_2 . Інших осіб за даною адресою зареєстровано не було. Вказане підтверджується Довідкою Виконавчого комітету Холмківської сільської ради №97 від 15.03.2024 року. Тобто адреса реєстрації проживання покійних ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на день смерті ОСОБА_3 була різною.

Відповідно до п. 1.12. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 в редакції чинній на день смерті ОСОБА_5 , місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця відповідно до статті 29 Цивільного кодексу України. Якщо спадкодавець мав декілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Крім того, поміж особистих документів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , які були принесені до нотаріуса 08.03.2024 року нотаріусом було виявлено Заповіт ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Хребтань Н.М. 07.06.2018 року за реєстровим №528, яким покійний розпорядився власним майном на випадок смерті на користь позивачів.

Про існування цього заповіту жоден з позивачів до 08.03.2024 року не знав, про такий заповіт не розказував ні покійний ОСОБА_3 , ні покійний ОСОБА_4 .

На підставі звернення позивачів, приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Новицькою О.В. було роз`яснено, що для прийняття спадщини за покійним ОСОБА_3 необхідним є поновити строк для прийняття спадщини, оскільки такий пропущено, а також роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено виключно судом і законодавством альтернативного варіанту поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини не встановлює (лист від 21.03.2024 року).

За таких обставин, позивачі просять визначити їм додатковий строк у 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином, однак їх представник адвокат Петрецький С.І. надав суду заяву у якій просив розглянути справу у їх відсутності. Позовні вимоги підтримав та просив задоволити в повному обсязі.

Представник відповідача Холмківської сільської ради в судове засідання не з`явився, однак надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Також не заперечив щодо задоволення позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

З досліджених судом матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Холмківської сільської ради 04.12.2021 року, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблений відповідний актовий запис за №221. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина.

ОСОБА_3 останні роки свого життя хворів, потребував стороннього догляду і тому постійно проживав в будинку АДРЕСА_1 і догляд за ним здійснював брат і батько позивачів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 13.02.2023 року.

Бажаючи оформити спадщину за ОСОБА_4 , його син - ОСОБА_2 , як єдиний спадкоємець першої черги, що проживав з покійним на день його смерті і в силу положень ч.3 ст. 1268 ЦК України прийняв спадщину звернувся до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу з заявою про оформлення спадкових прав за покійним.

08.03.2024 року в Спадковому реєстрі було зареєстровано спадкову справу №2/2024 за спадкодавцем ОСОБА_4 , що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №76142538 від 08.03.2024 року.

Однак, було встановлено, що покійний ОСОБА_4 не прийняв спадщину за своїм батьком ОСОБА_3 та не здійснив жодних дій для прийняття спадщини та оформлення права власності на спадкове майно.

Так, згідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 08.03.2024 року №76142522 вбачається, що спадкова справа за покійним ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована не була.

Згідно з Довідкою Виконавчого комітету Холмківської сільської ради №97 від 15.03.2024 року встановлено, що покійний ОСОБА_3 на день смерті, тобто станом на 04.12.2021 року був зареєстрований в будинку АДРЕСА_2 .

З листа приватного нотаріуса Ужгородської міської нотаріальної контори Новицька О. за №18/02-14 від 21.03.2024 р. слідує, що позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 було повідомлено, що вони пропустили 6 місячний строк на прийняття спадщини за ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак вони мають право звернутись до суду із заявою про встановлення їм додаткового строку для прийняття спадщини.

З огляду на те, що позивачі пропустили встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їм додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що позивачами було виявлено Заповіт ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Хребтань Н.М. 07.06.2018 року за реєстровим №528, яким покійний розпорядився власним майном на випадок смерті на користь позивачів.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Суд бере до уваги те, що про існування цього заповіту жоден з позивачів до 08.03.2024 року не знав, оскільки про такий заповіт не розказував ні покійний ОСОБА_3 , ні покійний ОСОБА_4 .

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані, в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що наведені позивачами причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, слід визнати поважними, а подану ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заяву про визначення їм додаткового строку для прийняття спадщини за померлим ОСОБА_3 обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 2,7,10-13,18,43,44,49,76-83,133,141,174,175,179,187,258,263,265,268,280-284 ЦПК України, ст. ст.1270,1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстрація місця проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) та ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстрація місця проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в два календарних місяці, з дати набрання законної сили судовим рішенням по даній справі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення суду складено 01.05.2024 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М. Малюк