Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/1269/23
Провадження № 2/499/91/24
У Х В А Л А

про залишення клопотання без розгляду

25 квітня 2024 року смт Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука Олександра Олександровича, з участю секретаря судового засідання Кирилової Світлани Федорівни, розглянув у відкритому, судовому засіданні, в залі суду, в порядку спрощеного позовного провадження, клопотання в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини та дружини,

В С Т А Н О В И В:

1.Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

Іванівський районний суд Одеської області розглядає цивільну справу за позовною заявою адвоката Боднарука Миколи Миколайовича (далі також представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі також позивач) до ОСОБА_2 (далі також відповідач) про стягнення аліментів, в якій позивач просить стягнути з відповідача на її користь, з дня пред`явлення позову, щомісячно, аліменти в розмірі: 15000 гривень на утримання дитини і до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі також дитина) повноліття; 5000 гривень на її утримання до досягнення дитиною трьох років (далі також позовна заява).

08 квітня 2024 року представник відповідача адвокат Уртаєв Олег Ігорович (далі також представник відповідача) подав до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, в якому посилається на: бажання приймати участь у розгляді справи; перебуванням у відрядженні в місті Київ з метою надання кваліфікованої правової допомоги в галузі міжнародного права; не можливості відповідача бути особисто присутнім у судовому засіданні; ненадання відповідачу можливості доступу до розгляду справи можна розцінювати як порушення принципу рівності сторін (далі також клопотання від 08 квітня 2024 року, клопотання).

17 квітня 2024 року представник відповідача подав до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, з аналогічних підстав, які зазначені в клопотанні від 08 квітня 2024 року (далі також клопотання від 17 квітня 2024 року, клопотання).

Представник відповідача викликався до суду, способом направлення до електронного кабінету підсистеми «Електронний суд» повістки про виклик для розгляду клопотань від: 08 квітня 2024 року, 17 квітня 2024 року.

Суд вирішує питання за клопотаннями.

2. Мотиви, з яких суд дійшов висновків і закону, яким керувався такі.

2.1. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою (принципом) цивільного судочинства (пункт 11 частини 3 статті 2 ЦПК).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина 1 статті 11 ЦПК).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина 2 статті 12 ЦПК).

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні (частина 2 статті 43 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (пункт 1 частини 2 статті 44 ЦПК).

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою (частина 1 статті 212 ЦПК).

2.2. Суд неодноразово звертав увагу представника відповідача, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду, й такий спосіб участі має винятковий характер, який зумовлений обґрунтованими причинами, що ускладнюють або роблять очевидно неможливим особисту участь учасника судового провадження в судовому засіданні.

Тож, для прийняття відповідного рішення недостатньо тільки бажання представника відповідача взяти участь у судовому засіданні в такому форматі, оскільки він має надати відповідне обґрунтування та довести, що для цього є достатні підстави, з урахуванням конкретних умов, в яких перебуває учасник судового провадження.

Суд наголошує, що представник відповідача не подає докази на підтвердження його перебування у відрядженні в місті Київ з метою надання кваліфікованої правової допомоги в галузі міжнародного права.

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 22 січня 2024 року (а.с. 145-148), 12 лютого 2024 року (а.с. 182-183) викликав відповідача до судового засідання для дачі особистих пояснень, про що були йому направлені повістки про виклик.

Однак відповідач особисто до судових засідань не прибуває, натомість представник відповідача неодноразово подає до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, де посилається, що відповідач позбавлений можливості прибувати до судового засідання, оскільки натепер перебуває за кордоном та докази на підтвердження таких обставин не подає.

Суд констатує, що представник відповідача протягом розгляду справи не подавав до суду докази, які б свідчили про непереборну об`єктивну перешкоду чи неможливість його прибуття в судове засідання, тому зазначеним доводам не може бути надана належна оцінка.

Відтак, суд вважає, що представник відповідача фактично використовує процесуальні права з метою зловживання такими, зокрема способом подання численних аналогічних клопотань.

Водночас суд зазначає, що учасникам справи надані рівні можливості доступу до участі в судовому засідання та реалізації їх прав й виконання обовязків. Тому, якщо одна зі сторін не скористалася правом прибуття до суду, щоб брати участь у судових засіданнях та не виконала обов`язок з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, то розгляд справи за відсутності таких осіб не можна розцінювати як порушення принципу рівності сторін.

2.3. Зважаючи на системний аналіз статей 2, 11, 12? 43, 44 ЦПК під зловживанням процесуальними правами необхідно розуміти: форму умисних, недобросовісних, несумлінних дій учасників цивільного процесу, що знаходить своє вираження у вчиненні дій, несумірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; порушення умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав, які робляться лише з видимістю реалізації таких прав, що спричиняє обмеження можливості реалізації або порушення прав інших учасників у справі; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справи; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Зловживання процесуальними правами полягає в тому, що за таких дій відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, які можуть мати форму штучного ускладнення цивільного процесу та розгляду справи в результаті поведінки, яка перешкоджає ухваленню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Очевидно, що процесуальні права надані законом учасникам справи саме для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. Тому кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту, підготовка та подання заздалегідь необґрунтованих численних заяв, клопотань, безпідставні відводи тощо), така сторона виходять за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, й відповідно зловживає ним.

2.4. Суд констатує, що представник відповідача подає клопотання від: 08 квітня 2024 року, 17 квітня 2024 року з аналогічних підстав, як й клопотання, які Іванівський районний суд Одеської області вже розглянув, внаслідок чого постановив ухвали від 20 грудня 2023 року, 02 січня 2024 року про відмову в задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Представник відповідача неодноразово, подавав до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, проте жодного разу не прибував за викликом до суду для їх розгляду.

Оскільки суд встановив, що представник відповідача подав до суду клопотання, аналогічні клопотанням, які вже суд розглянув, то такі дії необхідно визнати зловживанням процесуальними правами, які суперечать завданню цивільного судочинства.

Суд зазначає, що подання декількох аналогічних клопотань нівелює основоположні принципи цивільного судочинства.

Тож суд, запобігаючи зловживанню процесуальними правами застосовує заходи, визначені ЦПК у вигляді залишення клопотання без розгляду.

3. Висновок суду такий.

За таких обставин, суд доходить висновку, що клопотання необхідно залишити без розгляду.

Керуючись статтями 44, 223, 260, 261 ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання від 08 квітня 2024 року, від 17 квітня 2024 року залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 30 квітня 2024 року.

СуддяОлександр КРАВЧУК