У Х В А Л А

про забезпечення позову

22.05.2024 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Перетятько О.В.

за участі секретаря Сороки М.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської області заяву представника позивача-адвоката Ільківа Миколи Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

в с т а н о в и в :

Представник позивача-адвокат Ільків М.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення 367 114 грн. 47 коп. матеріальної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 3 671,14 грн.

20.05.2024 представник позивача адвокат Ільків М.М.подав заяву про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на земельну ділянку площею 0,145 га, кадастровий номер :07:001:0308 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 258), яка на праві власності належить відповідачу ОСОБА_2 , із забороною його відчуження будь-яким особам, покликається на обґрунтовані припущення щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду, просить заяву задовольнити.

Оглянувши заяву, вивчивши матеріали, долучені до неї, матеріали справи №462/525/24 суд приходить до наступного висновку.

Так, за ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Тобто, однією із причин, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

З точки зору закону, значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. (Постанова ВП ВС від 15.09.2020 № 753/22860/17 (14-88цс20).

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Зі змісту поданого позову убачається існування між сторонами спору щодо невиконання відповідачем своїх зобов`язань перед позивачем.

Із змісту позову, оглянутої в судовому засіданні цивільної справи № 441/525/24, провадження №2/441/382/2024 вбачається, що 07.11.2023 близько 09:00 на автодорозі М-11 «Львів-Шегині», у м. Городок відбулася дорожньо-транспортна пригода (надалі ДТП) за участю ОСОБА_2 , який керував транспортним засобом RENAULT MEGANE, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та ОСОБА_1 , яка керувала транспортним засобом SUBARU LEGACY, реєстраційний номер НОМЕР_2 . Внаслідок такого зіткнення обидва транспортні засоби зазнали значних механічних пошкоджень.

30.11.2023 Городоцьким районним судом Львівської області винесено постанову про визнання ОСОБА_2 винним у вчиненні адмінправопрушення передбаченого ст.124 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, постанова набрала законної сили 11.12.2023 (а.с.10).

Згідно висновку судової автотоварознавчої експертизи, вартість відновлювального ремонту автомобіля SUBARU LEGACY, який належить позивачці, відповідно до автотоварознавчої експертизи становить 527 114 грн 47 коп. (а.с.11-30).

14.02.2024 позивачем отримано виплату страхового відшкодування від страхової компанії ПрАТ «СК «ЄВРОІНС Україна» в сумі 160 000 грн., залишок вартості відновлювального ремонту складає 367 114 грн. 47 коп., які підлягають стягненню з відповідача у якості відшкодування завданої ним матеріальної шкоди, що не охоплена лімітом страхового відшкодування за Полісом №217452128 обов`язкового страхування цивільно-правової відповіальності наземних транспортних засобів.

Відповідно до долученої до матеріалів заяви Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єктів, ОСОБА_2 на праві власності належить земельна ділянка площею 0.145 га, кадастровий номер :07:001:0308 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 258).

Відповідно до п. 1, 4 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, крім інших видів, також накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Заборона іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання, як вид забезпечення позову, передбачено п. 4 ст. 150 ЦПК України, а арешт передбачено п. 1 ст. 150 ЦПК України а отже, є різними видами забезпечення позову.

За положенням ч. 2 ст. 150 ЦПК України суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, в разі задоволення позову.

Слід зазначити, що згідно рішення Європейського суду з прав людини від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» засіб юридичного захисту має бути ефективним як на практиці, так і за законом. У рішенні Європейського суду з прав людини від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії», було зазначено що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припинення порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13 травня 2019 року у справі № 911/1551/18.

Враховуючи вищенаведене, предмет та зміст позовних вимог, співмірність заходу забезпечення позову заявленим позовним вимогам, те, що відповідач, як власник земельної ділянки, вправі її відчужити, суд вважає заяву про забезпечення позову підставною та постановляє ухвалу про її задоволення, оскільки не накладення арешту та вчинення інших дій, пов`язаних з майном, може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 157 ЦПК Укра їни, ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 153 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву представника позивача адвоката Ільківа Миколи Миколайовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди задовольнити.

Забезпечити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0,145 га, кадастровий номер :07:001:0308 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 258), яка на праві власності належить відповідачу ОСОБА_2 .

Заборонити будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо зазначеного майна.

Ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню.

Стягувач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт (ID-картка) № НОМЕР_4 , виданий 4610 від 24.07.2019; адреса: АДРЕСА_1 );

Боржник: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 , паспорт (ID-картка) № НОМЕР_6 , виданий 4647 від 06.01.2017; адреса:

АДРЕСА_2 ).

Копію даної ухвали направити позивачу та його представнику для пред`явлення до виконання та відповідачу для відома.

Ухвала може бути оскарження до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає її виконанню і подальшому розгляду справи.

Головуючий суддя Перетятько О.В.