Березівський районний суд Одеської області
Справа № 494/1604/24
Провадження № 2/494/633/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 серпня 2024 року м. Березівка

Суддя Березівського районного суду Одеської області Рябчун А. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про припинення права спільної часткової власності на житловий будинок, виділення в натурі частки житлового будинку, -

ВСТАНОВИВ:

27 серпня 2024 року до Березівського районного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про припинення права спільної часткової власності на житловий будинок, виділення в натурі частки житлового будинку, у якій позивач просить:

- припинити належне їй право спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на 14/100 його часток;

- виділити в натурі належні їй 14/100 частки житлового будинку, з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , як окреме індивідуально визначене майно.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 серпня 2024 року справу передано до розгляду судді Рябчун А. В.

Позовна заява повинна відповідати вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до абзаців 1, 2 частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Позовна заява ОСОБА_1 сформована у системі «Електронний суд», проте доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачам копії позовної заяви позивачем не надано.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду докази надсилання листом з описом вкладення копій позовної заяви та доданих до неї документів усім учасникам справи.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Натомість позивачем не зазначено у позовній заяві поштового індексу позивача та відповідачів, що не відповідає положенням ЦПК України.

Крім того, у позовній заяві зазначено місце проживання відповідача ОСОБА_3 АДРЕСА_1 , проте не зазначено номеру квартири, у якій проживає вказаний відповідач.

Також у позовній заяві не зазначено засобів зв`язку позивача ОСОБА_1 , відомі їй засоби зв`язку відповідачів та не зазначено про відсутність у неї відомостей про відомі засоби зв`язку відповідачів.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду інформацію про поштовий індекс позивача та відповідачів, зазначити повну адресу проживання відповідача ОСОБА_3 , засоби зв`язку позивача та відомі їй засоби зв`язку відповідачів.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що їй невідома дійсна вартість належних їй 14/100 часток спірного будинку, тому судовий збір нею сплачений, виходячи із мінімального розміру судового збору для вимог майнового характеру. Відтак, вона зазначила, що ціна позову становить 121 120,00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Ураховуючи, що зі змісту поданої позовної заяви неможливо встановити дійсну ціну позову (14/100 частки житлового будинку, з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ) позивач зобов`язаний самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору щодо вимоги майнового характеру з наданням відповідних доказів вартості спірного майна.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду інформацію про дійсну вартість належного їй нерухомого майна, яке є предметом позову.

Частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою цієї ж статті визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись статтями 48, 175-177, 185, 258-259, 260-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про припинення права спільної часткової власності на житловий будинок, виділення в натурі частки житлового будинку - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання позовної заяви з додержанням вимог, встановлених статтями 175, 177 ЦПК України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рябчун А. В.