Суддя Шевченко С. В.
Справа № 644/1423/24
Провадження № 2/644/1529/24
05.07.2024
РІШЕННЯ

іменем України

2 липня 2024 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в особі головуючого судді Шевченка С.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення частки майна, що належить на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права власності,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просила визначити, що їй, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на праві спільної власності належить по частки квартири АДРЕСА_1 ., загальною площею 50,3 кв.м., житловою площею 38,6 кв.м..; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/8 частку квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 50,3 кв.м., житловою площею 38,6 кв.м.. , в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 .

В обгрунтування позивачка послалась, що позивачці ОСОБА_1 , її матері- ОСОБА_2 , її брату- ОСОБА_3 , її батькові- ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Спадкоємцями ОСОБА_4 є позивачка, та її брат, ОСОБА_3 , син померлого, у зв`язку з чим Четвертою Харківською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа. Постановою від 04.08.2023 року державного нотаріуса Козелько Т.М. Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Юрженко О.В. було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який постійно мешкав та був зареєстрований: АДРЕСА_2 на спадкове майно, яке складається з частини квартири АДРЕСА_1 . Підставою для відмови нотаріус зазначила не можливість визначити обсяг спадкового майна, а саме яка частка квартири належить спадкодавцю ОСОБА_4 .

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 04.03.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення частки майна, що належить на праві спільної сумісної власності, та визнання права власності на спадкове майно прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідач по справі, ОСОБА_3 , звернувся до суду з зустрічним позовом, в якому просив визнати за ним право власності на 1/8 частку квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 50,3 кв.м., житловою площею 38,6 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 .

Позивач за зустрічним позовом послався, що є спадкоємцем ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Постановою від 26.03.2024 року державного нотаріуса Козелько Т.М. Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори йому було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька, ОСОБА_4 . Підставою для відмови нотаріус зазначила не можливість визначити обсяг спадкового майна, а саме яка частка квартири належить спадкодавцю ОСОБА_4 .

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 16 квітня 2024 року судом прийнято зустрічний позов ОСОБА_3 до спільного розгляду з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування. Справа призначена до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 23 квітня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнання права власності та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права власності до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання представник позивача адвокат Головіна О.С. подала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги ОСОБА_1 повністю підтримує, просить їх задовольнити, проти задоволення зустрічних позовних вимог не заперечує.

Відповідач за основним позовом та позивач за зустрічним позовом, ОСОБА_3 , подав заяву, в якій просив справу розглядати за його відсутності, проти задоволення позову ОСОБА_1 не заперечував. Просив задовольнити його зустрічний позов.

Відповідач ОСОБА_2 подала до суду заяву в якій, просила розглядати справу за її відсутністі, проти задоволення позову ОСОБА_1 та зустрічного позову ОСОБА_3 не заперечувала.

З`ясувавши обставини та перевіривши їх доказами, судом встановлено:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Зазначена обставина підтверджується договором купівлі-продажу № Н6-69 від 26.09.1996года, що зареєстрований на Біржі нерухомості та основних фондів «Україна».

Зазначена квартира зареєстрована на праві приватної власності за зазначеними особами 04.11.1996 року в Харківському місцевому бюро технічної інвентаризації, а також в Державному реєстрі речових прав ІНФОРМАЦІЯ_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , а/ НОМЕР_2 .

Згідно копії спадкової справи №534/2023, що заведена Четвертою Харківською державною нотаріальною конторою, спадкоємцями ОСОБА_4 є його донька ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , син померлого. Дружина спадкодавця, ОСОБА_2 , на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем зареєстрована не була, з заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк не звернулась, тому вважається такою що не прийняла спадщину.

Постановою від 04.08.2023 року державного нотаріуса Козелько Т.М. Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Юрженко О.В. було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який постійно мешкав та був зареєстрований: АДРЕСА_2 на спадкове майно, яке складається з частини квартири АДРЕСА_1 .

Підставою для відмови нотаріус зазначила неможливість визначити обсяг спадкового майна, а саме яка частка квартири належить спадкодавцю ОСОБА_4 .

В постанові нотаріус послалася на «п.12 Постанови пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, у разі смерті співвласника приватизованої квартири частки кожного із співвласниками вважаються рівними, якщо інше не встановлено угодою співвласників або законом. Ця Постанова передбачає визначення часток у разі смерті співвласників тільки у випадку, якщо документ, що підтверджує право власності на квартиру- свідоцтво про право власності на житло(приватизація). У інших випадках це законом не передбачено».

Постановою від 26.03.2024 року державного нотаріуса Козелько Т.М. Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3 , було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який постійно мешкав та був зареєстрований: АДРЕСА_2 на спадкове майно, яке складається з частини квартири АДРЕСА_1 , з аналогічних підстав, що зазначені вище.

Цивільний Кодекс України 1963 року та Закон України «Про власність» передбачали право приватної спільної сумісної власності.

Згідно із ст. 355 ЦК України 2003 року майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до ч.1, ч.4 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року зі змісту ст. 357 ЦК України вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Приписами ч.2 ст.370 ЦК України визначено, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Між ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 ( до реєстрації шлюбу ОСОБА_5 ) та померлим ОСОБА_4 відсутня домовленість, договір або рішення суду щодо визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності, отже відповідно до вимог законодавства (ст. 370 ЦК України), виходячи із рівності часток кожному співвласнику належить по частки квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно зі статтею 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Частиною першою ст.1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження

Як зазначалось вище кожному співвласнику належить по частки квартири, то спадкова маса становить:1/4 частка квартири АДРЕСА_1 -частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Оскільки, визначення частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, бо у такому разі буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатність, у такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування.

Аналогічні висновки були зроблені Верховним Судом у постанові від 16.06.2021 року по справі №570/997/19.

Отже, позивачка ОСОБА_1 та ОСОБА_3 має право по 1/8 (1/4:2=1/8) частки квартири, що залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька, ОСОБА_4 , кожний.

З урахуванням наведеного вище, судом встановлено наявність підстав для задоволення як первісного позову так і зустрічного.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,12, 82,95,141,259,263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення частки майна, що належить на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на спадкове майно задовольнити у повному обсязі.

Визначити, що ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на праві спільної власності належить по частки квартири АДРЕСА_1 ., загальною площею 50,3 кв.м., житловою площею 38,6 кв.м..

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/8 частку квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 50,3 кв.м., житловою площею 38,6 кв.м.. , в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 .

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/8 частку квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 50,3 кв.м.,житловою площею 38,6 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду .

Повний текст судового рішення складений 05.07.2024.

Суддя С.В. Шевченко