Головуючий у суді першої інстанції: Панченко О.М.
У Х В А Л А

10 січня 2024 року місто Київ

справа № 754/2630/23

провадження№22-ц/824/3611/2024

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м.Києва від 22 червня 2023 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності та зняття арешту з нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 22 червня 2023 року задоволені позовні вимоги ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності та зняття арешту з нерухомого майна.

Визнано право власності ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» на квартиру АДРЕСА_1 .

Знято/припинено обтяження нерухомого майна, тип обтяження - арешт, зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за реєстраційним номером обтяження: 4017253, зареєстрований 07.11.2006 17:12:00 реєстратором Перша київська державна нотаріальна контора, на підставі ухвали, 2-5230, 07.11.2006, Оболонський районний суд міста Києва, суддя Тищук М.Ф. з двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк».

Скасувано заходи забезпечення позову в частині накладення арешту на частину квартири, та арешту на все майно, що знаходиться в квартирі АДРЕСА_1 , які застосовані на підставі ухвали від 07.11.2006 Оболонського районного суду м. Києва, № 2-5230, 2006, суддя Тищук М.Ф.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 7 072 грн. 50 коп..

Стягнуто з ОСОБА_3 , на користь ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 7 072 грн. 50 коп..

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 7 грудня 2023 року через засоби поштового зв`язку подав апеляційну скаргу в порядку ст. 355 ЦПК України, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Запитом Київського апеляційного суду від 20 грудня 2023 року з Деснянського районного суду м.Києва витребувана цивільна справа № 754/2630/23 за позовом ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності та зняття арешту з нерухомого майна.

26 грудня 2023 року з Деснянського районного суду м.Києва до Київського апеляційного суду надійшла цивільна справа № 754/2630/23.

Одночасно з апеляційною скаргою ОСОБА_1 заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору.

В обґрунтування такого клопотання посилається на те, що вона не в змозі сплатити судовий збір, оскільки вона є пенсіонеркою та отримує пенсію 10 000 грн. щомісячно.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що таке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством розмірі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ «SHISHKOV v. RUSSIA» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Додані до апеляційної скарги документи (копія пенсійного посвідчення) не відображають майнового стану ОСОБА_1 та відсутності коштів для сплати судового збору на момент подання апеляційної скарги.

Такими документами, наприклад, можуть бути довідка про доходи з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за 2022 рік, довідка з Головного Управління Пенсійного фонду України, довідки з служби соціального захисту, інформація про відсутність майна та майнових прав, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Оскільки таких документів не надано, а надані ОСОБА_1 не підтверджують, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Згідно п.6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При зверненні до суду з позовом ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» сплатив судовий збір у розмірі 19 513 грн., а тому за подання апеляційної скарги на рішення суду ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір в розмірі 29 269,50 грн. (19 513 грн. х 150 % = 29 269,50 грн.).

Враховуючи наведене ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 29 269,50 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за позовом (за апеляційною скаргою), ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Особі, яка подала апеляційну скаргу необхідно надати суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 не позбавлена можливості повторно подати відповідне клопотання в порядку ст. 8 Закону України "Про судовий збір", за наявності підстав визначених законом, а також подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі /довідку про доходи з фіскальної служби за 2022 рік; довідку з ГУПФУ в м.Києві про доходи за 2023 рік, 2022 рік; довідку з служби соціального захисту тощо/.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліку, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Крім цього в апеляційній скарзі ОСОБА_1 заявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 червня 2023 року, посилаючись на те, що не приймала участі в жодному судовому засіданні, не отримувала жодної судової повістки, а з судовим рішення була ознайомлена лише через свого представника , коли 24 листопада 2023 року остання ознайомилася з матеріалами справи.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

22 червня 2023 року Деснянського районного суду м.Києва ухвалив рішення у справі за позовом ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності та зняття арешту з нерухомого майна.

Матеріали справи не містять інформації щодо направлення Деснянським районним судом м.Києва в порядку ч.5 ст.272 ЦПК України копії оскаржуваного рішення на поштову адресу ОСОБА_1 .

В матеріалах справи міститься заява про ознайомлення з матеріалами справи в якій міститься розписка від 24 листопада 2023 року, яка підтверджує факт ознайомлення представника ОСОБА_1 з рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 22 червня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 подала через засоби поштового зв`язку 7 грудня 2023 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення (ч.1 ст. 354 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були врученні у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: зокрема, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ст.2, ст. 17 ЦПК України, ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Враховуючи наведене суд вважає, що строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м.Києва від 22 червня 2023 року пропущений ОСОБА_1 з поважних причин, а тому такий підлягає поновленню.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання задовольнити, поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м.Києва від 22 червня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м.Києва від 22 червня 2023 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання права власності та зняття арешту з нерухомого майна - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна