Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1096/24
У Х В А Л А

12.07.2024 м.Красилів

Суддя Красилівського районного суду Хмельницької області Васільєв С.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування Красилівської міської ради Хмельницької області, ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 08.07.2024 звернувся до Красилівського районного суду Хмельницької області із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме: факту самостійного виховання та утримання неповнолітньої дитини.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно зі ст. 318 ЦПК України, у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В обґрунтування заяви заявник, як на необхідність встановлення факту самостійного виховання та утримання неповнолітньої дитини, вказав те, що жодним нормативно-правовим актом України не передбачено можливість видачі органом державної влади та/ або місцевого самоврядування документів, які б могли підтверджувати такий факт, а його встановлення йому необхідне для можливості здійснення у повному обсязі прав та обов`язків щодо дітей. Також зазначив, що встановлення такого факту судом надасть йому можливість самостійно вирішувати усі життєві питання власних дітей, вирішення яких потребує отримання згоди матері, в тому числі, але не виключно, визначення місця їх проживання та реєстрації, навчання, за необхідності можливого вивезення їх за кордон у разі загострення воєнних дій на території, де вони проживають, тощо.

Однак таке загальне визначення заявником мети встановлення відповідного факту не дає можливості суду зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне за собою правові наслідки, оскільки будь-який юридичний факт характеризується конкретністю мети його встановлення і конкретністю відповідних правових наслідків його встановлення.

У поданій заяві не надано підтвердження неможливості реалізації прав заявника без встановлення відповідного факту.

При цьому юридичний факт, який має значення, на майбутнє не встановлюється. Зазначення абстрактної юридичної мети встановлення юридичного факту суперечить нормам чинного законодавства.

Так, Верховний Суд в постанові від 02.10.2019 у справі №175/2317/16-ц звернув увагу на те, що мета встановлення юридичного факту є необхідною складовою заяви про встановлення такого факту, саме мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне за собою правові наслідки.

Таким чином, у заяві ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, в порушення п. 1 ч. 1 ст. 318 ЦПК України не обґрунтовано, для відновлення яких саме порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, або створення яких саме умов здійснення особистих немайнових чи майнових прав йому необхідно, щоб суд встановив факт того, що заявник самостійно виховує та утримує неповнолітню дитину, оскільки у поданій заяві не конкретизована мета встановлення такого юридичного факту, а саме мета дає можливість суду зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки для заявника.

При цьому, зазначення у заяві мети встановлення факту, що має юридичне значення, є важливим для правильного визначення кола заінтересованих осіб, а також для перевірки судом наявності спору про право.

За вищевказаних обставин подальший рух заяви неможливий.

Відповідно до ч.1 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Стаття 185 ЦПК України не містить приписів та норм, що регулюють повноваження судді в разі вирішення питання про залишення без руху заяви у справах окремого провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). Відтак, суд вважає можливим застосувати за аналогією закону положення ст. 185 ЦПК України.

З врахуванням наведеного, заява підлягає залишенню без руху, з наданням заявнику терміну для усунення недоліків заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Заявнику у визначений термін слід надати до суду заяву у новій редакції, з врахуванням даної ухвали, та копії заяви для вручення заінтересованим особам.

Керуючись ч. 9 ст. 10 , ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування Красилівської міської ради Хмельницької області, ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити заявнику, що інакше заява буде вважатись неподаною та буде повернена.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Васільєв