Справа № 203/6369/23
Провадження № 2/0203/348/2024
УХВАЛА

22 травня 2024 року у місті Дніпрі суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Ханієва Ф.М., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , П`ята дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про виключення майна з опису арештованого майна та зняття арешту з нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , П`ята дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про виключення майна з опису арештованого майна та зняття арешту з нерухомого майна.

22.05.2024 року (документ сформовано в системі «Електронний суд» - 21.05.2024 року) від представника позивача через систему «Електронний суд» до суду надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якому просить суд:

- забезпечити участь представника позивача у судовому засіданні, призначеному на 22.05.2024 року о 10год. 40хв. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Суд, вивчивши матеріали клопотання, доходить висновку, що клопотання підлягає поверненню заявнику без розгляду, відповідно до частини 4 статті 183 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Тому учасники судових процесів, зокрема, мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 4, 5, 11 ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до положень ст.ст. 126, 127 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Аналіз викладеного вище дає суду підстави для висновку, що представник позивача, подавши до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції через «Електронний суд» 21.05.2024 року (зареєстровано судом та передано судді 22.05.2024 року), пропустив встановлений законом строк для звернення до суду з клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Оскільки всупереч вимогам ч. 8 ст. 212 ЦПК України представник позивача подав до суду відповідне клопотання пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, призначеного на 22.05.2024 року. Це, своєю чергою, перешкоджає належній організації та підготовці проведення судового засідання в режимі відеоконференції в умовах воєнного стану. Крім того, суд враховує те, що представник позивача був завчасно повідомлений про час, дату та місце проведення судового засідання, проте у встановлений законом строк не подав до суду відповідного клопотання про участь у розгляді справи в режимі відеоконференції. При цьому представник позивача не просив суд поновити пропущений з поважних причин строк звернення до суду з відповідним клопотанням.

Крім цього, відповідно до ч.2 ст. 212 ЦПК України, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Так, судом встановлено, що заявником до заяви не додано доказів її надсилання іншим учасникам справи.

З огляду на викладене, суд на підставі ст.ст.126, 212 ЦПК України вважає за необхідне залишити без розгляду клопотання позивача про участь у судовому засіданні, яке призначене на 06.02.2024 року, в режимі відеоконференції в цивільній справі.

Керуючись ст.ст. 183, 212, 258-260 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , П`ята дніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про виключення майна з опису арештованого майна та зняття арешту з нерухомого майна повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити представнику позивача, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із клопотанням до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення клопотання.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя Ф.М. Ханієва