ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

11 вересня 2024 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 728/1601/23

Головуючий у першій інстанції Роздайбіда О. В.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/911/24

Чернігівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої - судді Шитченко Н.В.,

суддів Висоцької Н.В., Мамонової О.Є.,

із секретарем Зіньковець О.О.,

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Бахмацька державна нотаріальна контора,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсними угоди та свідоцтва про право на спадщину, визнання права власності на 1/2 частину домоволодіння.

У С Т А Н О В И В:

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому, уточнивши заявлені вимоги, просив визнати недійсним правочин його відмови від належної половини спільного з ОСОБА_5 будинку, вчинений внаслідок помилки (омани), що має суттєве значення та здійснений у непередбачений законом спосіб (повернувши сторони до попереднього стану шляхом скасування свідоцтва про право на спадщину за законом від 20 березня 2003 року, зареєстрованого в державному реєстрі під номером № НОМЕР_1 ), визнати його право власності на половину будинку та надвірних будівель під АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що з 1957 року ОСОБА_1 перебував у фактичних шлюбних стосунках із ОСОБА_5 , а з 1966 року зареєстрував з нею шлюб. У них народилося троє дітей, які є відповідачами у цій справі. У шлюбі подружжя набуло будинок АДРЕСА_1 , який було зареєстровано на ім`я ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, заповіту не залишила. Позивач указував, що у нотаріуса підписав заяву про відмову від спадкового майна померлої дружини, але вважав себе власником 1/2 частини будинку. Наприкінці квітня 2023 року йому стало відомо про існування заяви від його імені про відмову від спадкування майна померлої ОСОБА_5 та від належної йому 1/2 частки будинку з надвірними спорудами, яку ОСОБА_1 не підписував.

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 подав клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, зазначаючи, що заяву про відмову від спадщини за № 108 у спадковій справі № 96 від 17 лютого 2003 року, подану до Бахмацької державної нотаріальної контори, не підписував. Проведення експертизи позивач просив доручити Чернігівському НДЕКЦ.

Ухвалою Бахмацького районного суду Чернігівської області від 30 листопада 2023 року клопотання позивача задоволено. Призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено судовим експертам ІНФОРМАЦІЯ_2 , на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) Чи виконано підпис під заявою про відмову від спадщини за № 108 у спадковій справі № 96 від 17 лютого 2003 року, поданої до Бахмацької державної нотаріальної контори громадянином ОСОБА_1 (далі по тексту Заяви)?

2) Чи виконаний даний текст заяви громадянином ОСОБА_1 ?

3) Чи виконаний даний текст заяви іншою особою?

4) Чи виконаний підпис у Заяві від імені ОСОБА_1 іншою особою?

5) Чи виконаний текст Заяви і підпис у Заяві однією і тією ж особою?

6) Чи викладена частина тексту Заяви «….та від частки в спільному майні., набутому за час шлюбу….» поза форматом заяви, як дописка після написання частини тексту « ІНФОРМАЦІЯ_1 ….»?

Висновком експерта Чернігівського НДЕКЦ № СЕ-19/125-24/31-ПЧ від 13 березня 2024 року встановлено наступне:

1. Підпис під заявою у графі «Підпис» у заяві про відмову від спадщини за № 108 у спадковій справі № 96 від 17 лютого 2003 року, поданої до Бахмацької державної нотаріальної контори громадянином ОСОБА_1 , виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою.

2. Досліджувані рукописні записи, розміщені з лицевої та зворотної сторін у заяві про відмову від спадщини за № 108 у спадковій справі № 96 від 17 лютого 2003 року, поданої до Бахмацької державної нотаріальної контори громадянином ОСОБА_1 , виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою.

3. Даний текст заяви, виконаний іншою особою.

4. Підпис у Заяві від імені ОСОБА_1 , виконаний іншою особою.

5. Відповісти на запитання: «Чи виконаний текст Заяви і підпис у Заяві однією і тою ж особою?», - не представляється можливим, у зв`язку з тим, що підпис виконано без буквених елементів, не складає окремого рукописного запису у вигляді ПІБ, в результаті чого неможливо прослідкувати сукупність збіжних або розбіжних, як загальних, так і окремих ознак, та прийти до будь-якого висновку.

6. Запитання: «Чи викладена частина тексту Заяви «….та від частки в спільному майні, набутому за час шлюбу….» поза форматом заяви, як дописка після написання частини тексту «09 жовтня 2002 року….»?», не вирішувалось у даній судово-почеркознавчій експертизі у зв`язку із тим, що виходить за межі компетенції судового експерта за експертною спеціальністю 1.1 «Дослідження почерку і підписів».

У травні 2024 року представник ОСОБА_3 адвокат Ковалюх В.М. подав клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити питання: 1. Чи виконано підпис під заявою про відмову від спадщини за № 108 у спадковій справі № 96 від 17 лютого 2003 року, поданою до Бахмацької державної нотаріальної контори громадянином ОСОБА_1 ? Проведення експертизи сторона відповідача просила доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи обґрунтовано тим, що висновок № СЕ-19/125-24/31-ПЧ від 13 березня 2024 року суперечить іншим матеріалам справи, оскільки у позовній заяві ОСОБА_1 указував на підписання заяви про відмову від частки. Крім цього, провівши експертизу, експерт використав вільні зразки підпису ОСОБА_1 , які у порушення п. 1.5., 1.8. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, не відповідають об`єкту, який досліджується (2002 рік), за часом виконання. Зокрема, експерту надано особисту карту водія 1964 року, трудову книжку 1997 року, угоду про участь в енергозбереженні 2015 року, заяву-договір з банком «Індустріалбанк» 2017 року. Отже, із вільних зразків підпису ОСОБА_1 , які відповідають вимогам Інструкції, надано лише паспорт позивача за 2000 рік та договір з Ощадбанком за 2004 рік. Сторона відповідача при призначенні повторної почеркознавчої експертизи просила витребувати вільні зразки підпису ОСОБА_1 у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Чернігівській області та у Виробничому підрозділі Київського загону воєнізованої охорони.

Ухвалою Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 травня 2024 року клопотання представника відповідача ОСОБА_3 задоволено. Призначено повторну комісійну судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення якої поставлено питання: Чи виконано підпис під заявою про відмову від спадщини за № 108 у спадковій справі № 96 від 17 лютого 2003 року, поданої до Бахмацької державної нотаріальної контори громадянином ОСОБА_1 ?

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права та невірне застосування норм матеріального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції про призначення повторної комісійної судової почеркознавчої експертизи, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що оскаржувана ухвала не містить мотивів та підстав для призначення повторної комісійної почеркознавчої експертизи, зокрема не вмотивовано наявність у суду сумнівів у правильності висновку № СЕ-19/125-24/31-ПЧ від 13 березня 2024 року та невідповідність його іншим матеріалам справи, а також не наведено наявність істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок проведення експертизи. Вважає експертний висновок достатньо обґрунтованим та об`єктивним, ураховуючи вид досліджень, отже підстави для проведення повторної комісійної судової почеркознавчої експертизи відсутні.

У наданому відзиві представник ОСОБА_3 адвокат Ковалюх В.М., не погодившись із доводами апеляційної скарги, просить її відхилити, а ухвалу Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 травня 2024 року залишити без змін.

Доводи відзиву зводяться до того, що мотиви призначення повторної експертизи викладено у клопотанні представника відповідача та взято до уваги судом, зокрема: при проведенні експертизи № СЕ-19/125-24/31-ПЧ від 13 березня 2024 року використано зразки підписів ОСОБА_1 , які за часом виконання не відповідають об`єкту дослідження, а також те, що сам ОСОБА_1 у позовній заяві стверджував, що підписував у нотаріуса якісь документи.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення представників ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу належить задовольнити, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Задовольняючи клопотання представника відповідача ОСОБА_3 , суд визнав за необхідне призначити повторну комісійну почеркознавчу експертизу для дотримання принципу змагальності сторін та встановлення обставин, що мають значення для справи. На час проведення експертизи провадження у справі зупинив.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Статтею 111 ЦПК України передбачено, що комісійна експертиза проводиться не менш як двома експертами одного напряму знань. Якщо за результатами проведених досліджень думки експертів збігаються, вони підписують єдиний висновок. Експерт, не згодний з висновком іншого експерта (експертів), дає окремий висновок з усіх питань або з питань, які викликали розбіжності.

Частиною 2 ст. 113 ЦПК України визначено, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Таким чином, процесуальним законом передбачено дві підстави для призначення судом повторної експертизи: у випадку, якщо висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

Підпунктом 1.2.13 пункту 1.2 розділу I Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі Інструкція) передбачено, що:

- повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз);

- комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення (пункт 3.6 розділу III Інструкції).

Проаналізувавши наведені норми та враховуючи підстави і предмет позову, характер спірних правовідносин, колегія суддів вважає хибним висновок районного суду про необхідність призначення у справі повторної комісійної судової почеркознавчої експертизи.

За результатами наявного у справі висновку експерта Чернігівського НДЕКЦ № СЕ-19/125-24/31-ПЧ від 13 березня 2024 року встановлено наступне:

- підпис під заявою у графі «Підпис» у заяві про відмову від спадщини за № 108 у спадковій справі № 96 від 17 лютого 2003 року, поданої до Бахмацької державної нотаріальної контори громадянином ОСОБА_1 , виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою;

- досліджувані рукописні записи, розміщені з лицевої та зворотної сторін у заяві про відмову від спадщини за № 108 у спадковій справі № 96 від 17 лютого 2003 року, поданої до Бахмацької державної нотаріальної контори громадянином ОСОБА_1 , виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою;

- даний текст заяви, виконаний іншою особою;

- підпис у Заяві від імені ОСОБА_1 , виконаний іншою особою.

Судове рішення має бути мотивованим. Постановивши ухвалу про призначення повторної комісійної судової почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції необхідності її призначення не мотивував, підставою для призначення експертизи визначив необхідність дотримання принципу змагальності сторін та встановлення обставин, що мають значення для справи. Ухвала суду не містить відповідних обґрунтувань щодо заявленого клопотання або посилань на те, що висновок № СЕ-19/125-24/31-ПЧ від 13 березня 2024 року суперечить іншим матеріалам справи, викликає сумніви в його правильності, при призначенні та проведенні експертизи істотно порушено процесуальні норми, які регламентують порядок її призначення та проведення.

Отже, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що оскаржувана ухвала не містить мотивів та підстав для призначення як повторної, так і комісійної почеркознавчої експертизи.

Дотримання принципу змагальності має бути співмірним з розумністю строку розгляду справи, провадження у якій суд зупинив, призначивши повторну комісійну почеркознавчу експертизу та не навівши мотивів прийняття такого судового рішення.

Висновком № СЕ-19/125-24/31-ПЧ від 13 березня 2024 року підтверджено, що для проведення експертизи судовому експерту в якості порівняльного матеріалу надано:

1. Вільні зразки підписів ОСОБА_1 , розміщені у: копії паспорта ОСОБА_1 (перша сторінка з підписом ОСОБА_1 ) серії НК 7707476 від 10 лютого 2000 на 1 арк.; особистій карті водія від 26 березня 1964 на 1 арк.; угоді про спільну діяльність щодо впровадження програми з енергозабезпечення та вирішення соціально-економічних проблем громади м. Бахмач від 11 жовтня 2015 року на 1 арк.; заяві-договорі № 0100/Ф/771713 про відкриття та обслуговування картрахунку (договір приєднання) / (договір приєднання, карткові проекти) з банком ПАТ «Індустріалбанк» від 04 жовтня 2014 року на 2 арк.; трудовій книжці колгоспника на ім`я ОСОБА_1 за 1997 рік; договір з Ощадбанком за 2004 рік.

2. Експериментальні зразки почерку ОСОБА_1 на 15 арк.

3. Експериментальні зразки підписів ОСОБА_1 на 8 арк.

Експертом у висновку констатовано, що порівняльний матеріал надано у достатній кількості та задовільної якості.

Експертизу призначено та проведено відповідно до вимог закону компетентним експертом, якого попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Експертом надано зрозумілі і однозначні відповіді, на порушені перед ним питання. Тобто, висновок експерта по суті поставлених судом питань є чітким та однозначним, не допускає трактувань та імовірностей.

Висновок експерта є доказом у справі, який оцінюється судом разом з іншими доказами і не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності (ст. 62 ЦПК). Отже, сторона відповідача не позбавлена можливості обґрунтовувати його неналежність, як доказу, посилаючись на відповідні обставини справи тощо.

Доводи апеляційної скарги про те, що експертний висновок суперечить іншим матеріалам справи через те, що у позовній заяві ОСОБА_1 стверджував про те, що підписував документ, на думку апеляційного суду, не являються підставою для призначення повторної комісійної почеркознавчої експертизи, а свідчать про незгоду із доводами позивача. У позові ОСОБА_1 посилався на те, що підписував у нотаріуса заяву про відмову від частки у спадковому майні померлої дружини, зазначаючи, що при цьому вважав себе власником 1/2 частини будинку. Отже, позиція ОСОБА_1 щодо належності йому частки у спільному майні подружжя, є незмінною.

Сама по собі незгода сторони відповідача з результатами висновку № СЕ-19/125-24/31-ПЧ від 13 березня 2024 року не може бути підставою для призначення повторної експертизи.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що без належного обґрунтування обставин, які викликають сумніви у правильності наявного у матеріалах справи висновку експерта та наведення переконливих мотивів його невідповідності іншим матеріалам справи, висновок суду про призначення у справі повторної комісійної почеркознавчої експертизи, є хибним.

Отже, ухвалу суду першої інстанції належить скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, 381-384, 389 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Бахмацького районного суду Чернігівської області від 02 травня 2024 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 13 вересня 2024 року.

Головуюча: Н.В. Шитченко

Судді: Н.В. Висоцька

О.Є. Мамонова