Справа № 367/4925/24
Провадження №2/367/4139/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 травня 2024 року м. Ірпінь

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Кухленко Д.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділ в натурі часток житлового будинку, -

в с т а н о в и в:

До Ірпінського міського суду Київської області звернулась адвокат Кокарева Євгенія Олександрівна в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділ в натурі часток житлового будинку, в якій заявлені наступні вимоги:

1. Здійснити виділ часток ОСОБА_1 у розмірі 143/400 та ОСОБА_2 у розмірі 143/400 у будинку з надвірними господарськими будівлями за адресою АДРЕСА_1 , об`єднавши частку ОСОБА_1 та частку ОСОБА_2 і виділити в натурі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за запропонованим варіантом у Схемі 1 та Схемі 2 наступні приміщення у спільну сумісну власність в рівних частках: на І поверсі будинку : - коридор площею 11,4 кв.м., номер VII плану І поверху будинку, літера А; - кухня площею 8, 6 кв.м , номер 1-12 ; - житлова кімната площею 15, 7 кв.м., номер 1-11; - житлова кімната площею 15, 3 кв. м, номер 1-13; житлова кімната площею 15, 3 кв.м, номер 1-4; - кухня площею 15, 3 кв. м, номер 1-3; - котельня площею 4, 0 кв.м, номер 1-7; - коридор площею 8,1 кв.м номер 1-1; - веранда площею 7,9 кв.м, номер 1-2 Господарські будівлі - літня кухня літери «Б,б», навіс літера «К, П,О», гараж літера «В», вбиральня літера «Г», вигрібна яма № 8,ворота з хвірткою №4 , сарай літера «Ж», вольєр літера «Н»; на II поверсі будинку: - коридор площею 8,7 кв.м; - веранда зліва площею 9,82 кв.м; - веранда справа 10, 68 кв.м. 2. У спільному користуванні між позивачками та відповідачами залишити водопровідний колодязь №7. 3. Припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у будинку з надвірними господарськими будівлями за адресою АДРЕСА_1 . 4.Залишити у користуванні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у спільній частковій власності приміщення, якими вони фактично користуються, площа яких відповідає їх ідеальним часткам у житловому будинку.

Оглянувши позовну заяву, суддя дійшла до висновку про залишення заяви без руху, з наступних підстав.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Однією із закріплених у наведеній нормі гарантій справедливого судочинства є доступ до суду, що передбачає можливість безперешкодного звернення до суду за захистом своїх прав. Забезпечення такого права в національному законодавстві випливає із положень Конституції України.

Поряд з цим, звернення до суду в порядку цивільного судочинства здійснюється з дотриманням вимог ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Однак в порушення зазначених вище вимог Закону, позивачем зазначено два відповідача, однак в позовній заяві відсутні зміст позовних вимог до відповідача 1, у зв`язку з чим позивачу потрібно викласти зміст позовних вимог щодо відповідача 1.

Також, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається позивачами до позову надано квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки № 0.0..1 від 24.05.2024 про сплату судового збору в сумі 1212,00 грн та квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки № 0.0..1 від 24.05.2024 про сплату судового збору в сумі 1212,00 грн.

Як вбачається, з позовної заяви позивачами заявлено одну вимогу майнового характеру про виділення частки з нерухомого майна в натурі зі спільної часткової власності, разом з похідною вимогою про припинення спільної власності.

Поряд з цим, суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважається окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Частиною 3 ст. 364 ЦК України встановлено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Отже, позов про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності є позовом майнового характеру, оскільки позивач як власник реалізує своє право спільної часткової власності на майно шляхом виділу частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності.

Перевіряючи вірність сплаченого позивачем розміру судового збору за пред`явленим позовом, суд виходить з наступного.

Ставки для сплати судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви, що містить вимоги майнового та немайнового характеру, визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2024 року з 01 січня встановлений у розмірі 3028,00 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви: майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 1211,20 грн. та не більше 15140,00 грн.

Суд звертає увагу, що відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову.

Згідно з ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Частиною 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Зазначене положення кореспондується у ч.2 ст. 176 ЦПК України.

Оглядаючи позовну заяву вбачається, що позивачами не визначено ціну позову.

За наслідком чого позивачам необхідно визначити ціну позову, яка повинна дорівнювати реальній ринковій вартості станом на день пред`явлення позову до суду спірному нерухомому майну 286/400 (відповідно по 143/400 частини будинку, який належить позивачам) частин житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , або тотожному за видом, площею, характеристиками, розташуванням об`єкту нерухомого майна, з наданням до суду підтверджуючих доказів на підтвердження вартості нерухомого майна, або доказів на підтвердження вартості аналогічного за цими ж параметрами нерухомого майна.

У разі визначення ціни позову, позивачам необхідно надати до суду документ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви за вимогою майнового характеру, який підлягає до сплаті у розмірі 1 відсотку від встановленої ціни позову, однак не менше ніж 1211,20 гривень та не більше 15140,00 гривень, з урахуванням загальної суми позову і сплаченим кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі неможливості надати до суду належні докази на підтвердження визначеної позивачем ціни позову, яким може бути відповідний звіт про визначення ринкової вартості нерухомого майна станом на день звернення до суду з позовом, у такому разі на підставі ч.2 ст. 176 ЦПК України, приймаючи що заявлені вимоги стосуються об`єкта нерухомого майна, вартість якого є значною, слід вважати встановленим судом до сплати розмір судового збору за подання до суду позовної заяви в частині вимоги майнового характеру у максимальному розмірі 15140,00 грн.

У такому разі, позивачам необхідно надати до суду документ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви за вимогою майнового характеру, у розмірі 15140,00 грн.

Суд зазначає, що сплата судового збору позивачами підлягає у вказаних вище судом розмірах, однак за вирахуванням вже сплаченої суми судового збору у розмірі 1212,00грн., на підтвердження чого до позову надано квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № 0.0..1 від 24.05.2024 про сплату судового збору в сумі 1212,00 грн та квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки № 0.0..1 від 24.05.2024 про сплату судового збору в сумі 1212,00 грн.

У разі доплати судового збору, суд роз`яснює позивачам про необхідність надати відкорегований орієнтовний розрахунок судових витрат.

Роз`яснити позивачеві, що у відповідності до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі надання додаткових документів до суду, позивач повинен надати їх копії, у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для заявника, оскільки в контексті п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню.

Частинами 1, 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 14, 175, 177 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділ в натурі часток житлового будинку, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вищевказаних недоліків поданої заяви, терміном в десять днів з дня отримання копії ухвали, та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділ в натурі часток житлового будинку - залишити без руху.

Позивачам надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява відповідно до ст. 185 ч. 3 ЦПК України буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ip.ko.court.gov.ua/sud1013/.

Суддя: Д.С. Кухленко