КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кулікова С.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 758/8199/23

13 серпня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кулікової С.В.

суддів -Музичко С.Г.

- Болотова Є.В.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Неупокоєвої Наталії Костянтинівни на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 07 березня 2024 року, постановлену під головуванням судді Петрова Д.В., про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та стягнення коштів у справі за позовом ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сікорської Ольги Миколаївни до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сікорської Ольги Миколаївни звернулась до суд з позовом до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

ОСОБА_1 звернулась до суд з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та стягнення коштів.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 07 березня 2024 року у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та стягнення коштів - відмовлено.

Ухвала суду мотивована тим, що на думку суду, спільний розгляд первісного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та стягнення вартості навчання, коштів, сплачених за певними договорами, є недоцільним, а виходячи зі змісту заявлених зустрічних позовних вимог їх задоволення жодним чином не може виключити повністю або частково задоволення первісних позовних вимог, а тому суд вважає, що зустрічний позов не підлягає прийняттю до спільного розгляду з первісним, у зв`язку з чим підлягає поверненню заявнику.

Не погоджуючись із ухвалою суду представника ОСОБА_1 адвокат Неупокоєва Наталія Костянтинівна подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати, постановити нову ухвалу якою справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що з змісту первісного та зустрічного позовів вбачається, що обидва позови матеріальні, їх предметом є поділ майна подружжя, крім того виходячи з однієї з вимог зустрічного позову, зокрема про визнання особистою приватною власністю квартири АДРЕСА_1 її задоволення може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вказує на практику Верховного Суду в даних правовідносинах.

Від ОСОБА_2 надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому вона вказує на безпідставність доводів апеляційної скарги та просить оскаржувану ухвалу залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України дана справа розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено наступне.

ОСОБА_2 в особі представника адвоката Сікорської Ольги Миколаївни звернулась до суд з позовом до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

В позовній заяві позивач просив:

1. Визнати квартиру загальною площею 48,8 кв.м., житловою площею 14,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , об`єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ).

2. Визнати за ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), право власності на 1/2 частину квартири загальною площею 48,8 кв.м., житловою площею 14,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

3. Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), право власності на 1/2 частину квартири загальною площею 48,8 кв.м., житловою площею 14,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

4. Витребувати у відповідача, ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), оригінали правовстановлюючих документів на спірне майно, а саме: на квартиру загальною площею 48,8 кв.м., житловою площею 14,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі технічний паспорт на квартиру.

ОСОБА_1 звернулась до суд з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та стягнення коштів.

В зустрічній позовній заяві позивач просив:

1. Поновити строк на подачу зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна.

2. Визнати за ОСОБА_1 права особистої приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

3. Стягнути з ОСОБА_2 1/2 вартості квартири АДРЕСА_3 , кори. 5, а саме 686851,00 (шістсот вісімдесят шість тисяч вісімсот п`ятдесят одна)грн.

4. Стягнути з ОСОБА_2 ціни договору, що укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дивись ширше» та ОСОБА_2 , а саме 39365,00 (тридцять дев`ять тисяч триста шістдесят п`ять) грн. та

5. Стягнути з ОСОБА_2 1/2 від суми коштів, які перераховувалися на отримання освіти неповнолітньої ОСОБА_3 , а саме 183384,00 (сто вісімдесят три тисячі триста вісімдесят чотири) грн.

6. Стягнути з ОСОБА_2 та з ОСОБА_3 1/2. від суми коштів, які перераховувалися на отримання освіти ОСОБА_3 , а саме 288562,00 (двісті вісімдесят вісім тисяч п`ятсот шістдесят дві) грн.

Апеляційний суд зазначає наступне.

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, у цьому випадку норм ЦПК України.

Відповідно до ч.1 та п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Таким чином, зі змісту ст.193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

За змістом даної норми однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20 березня 2019 року у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову є визнання за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири загальною площею 48,8 кв.м., житловою площею 14,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Предметом зустрічного позову є окрім іншого визнання за ОСОБА_1 права особистої приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

При цьому, слід враховувати, що правовідносини між сторонами крім іншого зокрема виникли щодо визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Суд першої інстанції вказані обставини не врахував та дійшов помилкового висновку невідповідності зустрічного позову вимогам ч.2 ст.193 ЦПК України.

За таких підстав, висновок суду про повернення зустрічної позовної заяви позивачу є помилковим.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ураховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 268, 369, 374, 379, 383, 384, 389 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Неупокоєвої Наталії Костянтинівни задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 07 березня 2024 року,скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Судді