Провадження № 2/205/4163/24
У Х В А Л А

11 вересня 2024 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Відділ опіки і піклування Новокодацького району Дніпровської міської Ради, про розірвання шлюбу, встановлення способу та графіку спілкування з дітьми,

В С Т А Н О В И В:

06 вересня 2024 року представник позивача ОСОБА_3 надав до суду вищевказану позовну заяву, яка зареєстрована канцелярією суду 10 вересня 2024 року.

Суддею через систему «Електронний суд» отримано відповідь № 780274 від 11 вересня 2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації відповідача, відповідно до якої відповідач зареєстрована на території Новокодацького району міста Дніпра.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно із п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Отже, представником позивача не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін, а якщо ця інформація йому не відома про це потрібно зазначити.

Також відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) сторін та інших учасників справи.

У порушення зазначених вимог закону, представником позивача не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) третьої особи, оскільки у позовній заяві вказано - Відділ опіки і піклування Новокодацького району Дніпровської міської Ради, тоді як відповідно до коду , який зазначено представником позивача, вказана установа має найменування Адміністрація Новокодацького району Дніпровської міської ради, як орган опіки та піклування, а тому представнику позивача потрібно уточнити третю особу у позовній заяві.

Крім того, згідно із п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В позовній заяві представник позивача, окрім позовної вимоги про розірвання шлюбу, просить також встановити спосіб та графік спілкування позивача з дітьми.

Зазначені позовні вимоги не є однорідними, так як не взаємопов`язані між собою, регулюються різними нормами права і вирішення позовних вимог про розірвання шлюбу не залежить від вирішення позовних вимог про встановлення способу та графіку спілкування з дітьми. Крім того, спільний розгляд, різних не взаємопов`язаних між собою позовних вимог, може ускладнити вирішення справи, а тому, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог.

Більш того, частинами 4, 5 статті 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного із батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, які бажають брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Статтею 15 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17 січня 2019 року у справі № 638/18531/16ц.

У порушення зазначених вимог зміст та матеріали позовної заяви не містять відомостей щодо звернення позивача до відповідного органу у справах дітей в частині визначення способу та графіку спілкування з дітьми, про які зазначено у позовних вимогах. Разом із тим, звертаючись з цим позовом до суду, представником позивача не зазначено про висновок відповідного органу опіку та піклування щодо розв`язання спору між батьками про визначення способу спілкування та графіку спілкування з дітьми.

Також представником позивача усупереч п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Крім того, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно із ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 211,20 грн. на час подання позовної заяви позивачем, оскільки відповідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3 028 грн.

Більш того, частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Проте позивачем не виконано зазначені вимоги закону, оскільки у позовній заяві ОСОБА_1 заявляє три позовні вимоги немайнового характеру, за які судовий збір слід сплачувати як за три самостійні позовні вимоги, однак лише сплачено за одну вимогу немайнового характеру в розмірі 1 211,20 грн., а тому позивачу слід сплатити судовий збір ще за дві вимоги немайнового характеру в розмірі по 1 211,20 грн. за кожну, що на загальну суму в розмірі 2 422,40 грн.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Враховуючи зазначене, вищевказані вимоги закону позивачем не виконані, таким чином, згідно із ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Відділ опіки і піклування Новокодацького району Дніпровської міської Ради, про розірвання шлюбу, встановлення способу та графіку спілкування з дітьми - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.