ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6984/24 Справа № 638/257/21 Головуючий у першій інстанції: Байбара Г. А. Суддя-доповідач: Красвітна Т. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2024 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.,

за участю секретаря Сахарова Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на ухвалу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 21 липня 2021 року по справі за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі філії Харківське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 21 липня 2021 року залишено без розгляду позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі АТ «Державний ощадний банк України», посилаючись на порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Колегія суддів звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом учасники справи повідомлені належним чином у відповідності до вимог ст. 128-130 ЦПК України, що підтверджується матеріалами справи.

Місце проживанням відповідача ОСОБА_1 є АДРЕСА_1 . На день розгляду даної справи на території м.Кам`янське Дніпропетровської області не ведуться активні бойові дії, що свідчить, що поточна обстановка у даному населеному пункті є стабільною.

У даній справі питання права не становлять особливої складності. Судовий захист повинен відповідати умовам процесуальної економії, враховуючи, що пунктами 10, 11 частини 2 статті 2 ЦПК України визначено, що одними із основних принципів цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами. З урахуванням викладеного вище, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників процесу.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, оскаржувану ухвалу скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, місцевий суд виходив з того, що належним чином повідомлений позивач не з`являвся у судові засідання, які були призначені на 25.06.2021 та 21.07.2021.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Колегія звертає увагу, що повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 вересня 2020 року у справі №658/1141/18.

Згідно з ч. 3, 6 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до ч.10 ст.128 ЦПК України судова повістка юридичній особі направляється за її місцезнаходженням або за місцезнаходженням її представництва, філії, якщо позов виник у зв`язку з їхньою діяльністю.

Відповідно до частини 1, 3 статті 130 ЦПК України у разі відсутності в адресата електронного кабінету судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Частинами 4 та 5 ст.14 ЦПК України (в редакції, чинній на час постановлення оскаржуваної ухвали) передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Підпункт 15.1 п.15 Перехідних положень ЦПК України встановлено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Станом на день постановлення Дніпровським районним судом м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області ухвали від 21 липня 2021 року Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала свого функціонування в порядку визначеному Розділом XIII «Перехідні положення» ЦПК України, тому направлення судових повісток повинно здійснюватися у паперовій формі. В матеріалах справи відсутня заява від представників АТ «Державний ощадний банк України», в особі філії Харківське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України»на отримання судових повісток, повідомлень в електронному виді на електронну адресу.

Разом з тим, з позовної заяви вбачається, що офіційною юридичною адресою позивача є - м.Харків, Конституції майдан, буд. 22, 61003 (а.с. 3).

При цьому, матеріали справи не містять доказів направлення та доставлення судових повісток на вказану вище адресу АТ «Державний ощадний банк України», в особі філії Харківське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» в судові засідання на 25 червня 2021 року та 21 липня 2021 року та ухвали про відкриття провадження від 19.05.2021.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що наявна на аркуші справи 72 судова повістка про виклик до суду від 20.05.2021, яка адресована позивачу, взагалі не містить інформації на яку саме електронну адресу направлялась повістка про виклик в судове засідання на 25.06.2021.

Також, статтею 248 ЦПК України встановлено, зокрема, що у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи (ч.ч. 1, 3 статті).

В порушення зазначеної вище норми, в матеріалах справи відсутні протоколи судових засідань від 25.06.2021 та 21.07.2021, а наявні лише довідки секретаря судового засідання про те, що сторони у судове засідання не з`явились (а.с. 74,78).

Крім того, суд першої інстанції залишив поза увагою, що згідно довідки від 25.06.2021, складеної секретарем судового засідання, у зв`язку з зайнятістю суддів в іншому провадженні, справа знята з розгляду (а.с. 74).

Тобто за змістом вказаної довідки судове засідання, призначене на 25 червня 2021 року, не відбулось та справу було знято з розгляду з об`єктивних причин, що не залежали від явки позивача.

Виходячи з викладеного, встановивши, що матеріали справи не містять беззаперечних доказів щодо належного повідомлення позивача про виклик у судові засідання місцевого суду на 25.06.2021 та 21.07.2021; приймаючи до уваги, що в даному випадку відсутня повторність неявки в засідання позивача, - колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції без достатніх підстав залишив позов АТ «Державний ощадний банк України», в особі філії Харківське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України»,без розгляду.

Таким чином, приймаючи до уваги положення статті 379 ЦПК України, колегія дійшла висновку, що ухвала місцевого суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 21 липня 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді В.С. Городнича

М.Ю. Петешенкова