Справа № 686/3279/24
Провадження № 6/686/466/24
УХВАЛА

22 серпня 2024 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області

в складі: головуючої судді - Козак О.В.

при секретарі Кошельник Ю.С.,

за участі: позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Хмельницького справу за заявою представника Державної казначейської служби України про зміну способу виконання судового рішення у цивільній справі № 686/3279/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Державної Казначейської Служби України про стягнення моральної шкоди,

встановив:

31.07.2024р. представник Державної казначейської служби України звернувся до суду з заявою про зміну способу виконання судового рішення у цивільній справі № 686/3279/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Державної Казначейської Служби України про стягнення моральної шкоди. В обґрунтування своєї заяви представник Державної казначейської служби України вказав, що Казначейство повідомляє про наявність обставин, які унеможливлюють виконання судового рішення, та з метою забезпечення прав стягувача на одержання коштів за судовим рішенням порушує клопотання про зміну способу виконання рішення суду від 21.05.2024р. з огляду на таке.

Казначейство діє відповідно до повноважень та компетенції, визначених, зокрема, Положенням про Державну казначейську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2015 № 215 (далі Положення). Відповідно до 2 Положення, Казначейство у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також дорученнями Кабінету Міністрів України і Міністра фінансів.

Згідно з Положенням Казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку, зокрема, забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунка, відкритого у Національному банку; здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду. Згідно з Положенням, Казначейство є юридичною особою, має самостійний баланс, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням та не несе відповідальності за дії органів державної влади. Тобто, Казначейство виступає від власного імені, самостійно відповідає за власними зобов`язаннями і є окремим учасником цивільних відносин відповідно до частини першої статті 2 ЦК України.

Водночас, відповідно до частини другої статті 2 ЦК України самостійним учасником цивільних відносин є Держава Україна. Так, згідно з частиною другою статті 176 ЦК України, юридичні особи, створені державою, Автономною Республікою Крим, територіальними громадами, не відповідають за зобов`язаннями відповідно держави, Автономної Республіки Крим, територіальних громад.

Оскільки Казначейство жодної шкоди Позивачу не заподіяло, в правовідносини з ними не вступало, тому не може нести відповідальність за можливу шкоду, заподіяну Позивачеві діями органів досудового слідства та прокуратури.

Таким чином, обраний спосіб виконання судового рішення шляхом стягнення з рахунку Державного бюджету України, розмішеного в Державній казначейській службі України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 20000 грн. не відповідає встановленому законом способу захисту порушеного права.

З огляду на вищевикладене, Казначейство вважає за необхідне порушити клопотання щодо зміни та встановлення способу і порядку виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду від 21.05.2024 по справі № 686/3279/24, а саме змінити: Стягнути з рахунку Державного бюджету України, розміщеного в Державній казначейській службі України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) моральну шкоду у розмірі 20000 грн. на спосіб у вигляді: Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) моральну шкоду у розмірі 20000 грн.

Окремо зауважили, що зміна способу виконання рішення суду від 21.05.2024 у справі № 686/3279/24 жодним чином не обмежує права та можливості стягувача на отримання коштів за виконавчим листом суду, а навпаки спрямована на забезпечення належного та своєчасного виконання вищевказаного судового рішення та забезпечення цільового використання коштів, передбачених у Державному бюджеті України.

В судове засідання представник заявника не з`явився, повідомлялись про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку.

Стягувач в судовому засіданні пояснив, що йому незрозуміла подана до суду заява, оскільки суд при ухваленні рішення розібрався у суті справи, чому рішення не можуть виконати він не розуміє, тому заперечує проти неї та покладається на думку суду.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, повідомлялись про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку.

Заслухавши пояснення стягувача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21.05.2024 року стягнуто з рахунку Державного бюджету України, розміщеного в Державній казначейській службі України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) моральну шкоду у розмірі 20000 грн.

Отже, цивільна справа № 686/3279/24 розглянута та вирішена по суті, рішення суду по даній справі набрало законної сили - 11.07.2024 року.

Відповідно до ч.5 ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Частинами 1-3 ст. 435 ЦПК України встановлено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

При цьому, суд не може змінити зміст рішення або його суть.

Саме таку правову позицію висловив Верховний Суд у постановах від 10.06.2019 року у справі № 350/426/16-ц, від 25.11.2015 року (справа № 6-1829цс15).

Отже, зі змісту зазначених правових приписів випливає те, що встановлення способу або порядку виконання рішення суду здійснюється за умови наявності обставини, що істотно ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим.

Разом з тим, в даному випадку суд зазначає, що наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, не встановлено.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» - виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Відповідно до абзацу 5 пункту 4 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого Указом Президента України від 13.04.2011 року № 460/2011 - Державна казначейська служба України відповідно до покладених завдань здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначено Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845 (у редакції від 30 січня 2013 року).

Відповідно до пунктів 35-38 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників - Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду.

У разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку стягувачі подають документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, до органу Казначейства за місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду.

Орган Казначейства повідомляє зазначеному органу протягом п`яти робочих днів після надходження документів про їх надходження.

У разі відшкодування шкоди, заподіяної фізичній особі внаслідок кримінального правопорушення, орган Казначейства повідомляє органу прокуратури за місцем досудового розслідування відповідного кримінального правопорушення.

Орган прокуратури та орган державної влади, зазначені у пункті 36 цього Порядку, подають протягом 15 робочих днів органові Казначейства документи (відомості), що можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів державного бюджету і їх перерахування на рахунок стягувача.

Після закінчення такого строку орган Казначейства надсилає протягом п`яти робочих днів до Казначейства зазначені документи (відомості).

Для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21.05.2024 року стягнуто на користь ОСОБА_1 моральну шкоду з рахунку Державного бюджету України, розміщеного в Державній казначейській службі України, а не з Державної казначейської служби України.

При цьому, згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Проте, заявником не зазначено та не надано суду жодних доказів щодо наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення суду або роблять його виконання неможливим у спосіб, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та те, що судом не встановлено обставин, що істотно ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим у спосіб, встановлений у ньому, тому суд вважає, що заявник не довів обґрунтування своєї заяви щодо наявності виняткових обставин та об`єктивних причин, які можуть бути підставою для зміни способу та порядку виконання рішення суду, що є його обов`язком відповідно до засад змагальності процесу за ст. 12 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12, 81, 267, 435 ЦПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні заяви представника Державної казначейської служби України про зміну способу виконання судового рішення у цивільній справі № 686/3279/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Державної Казначейської Служби України про стягнення моральної шкоди, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складання повного тексту ухвали суду - 26.08.2024 року.

Суддя: