Справа № 128/1464/24
Провадження № 22-з/801/108/24
Головуючий у суді 1-ї інстанції
Доповідач:Копаничук С. Г.
УХВАЛА

10 вересня 2024 рокуСправа № 128/1464/24м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді Копаничук С. Г., розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід усьому складу цивільної палати Вінницького апеляційного суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди,

встановив:

До Вінницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 14 травня 2024 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 04 вересня 2024 року, справа розподілена колегії суддів у складі: суддя-доповідач (головуючий) Міхасішина І.В., судді: Войтко Ю. Б., Стадник І. М.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 заявив відвід усьому складу цивільної палати Вінницького апеляційного суду посилаючись на те, що він не погоджується з процесуальними рішеннями суддів у інших його справах.

Наведені підстави обґрунтував необізнаністю суддів у веденні таких цивільних справ.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 09 березня 2024 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів цивільної палати Вінницького апеляційного суду визнано необґрунтованою. Питання про відвід передано на вирішення іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу.

Разом з тим, відповідно до частини другої, четвертої статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Так, відповідно до пункту 5.22. Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2020), затвердженого наказом державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01 липня 2020 року № 144, підпис розміщують під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.

Отже, наявний запис у лівому верхньому куті титульної сторінки апеляційної скарги за своєю суттю є візуванням документів, а не їх підписанням (див. ДСТУ 4163:2020), та не дозволяє зробити однозначний висновок про те, що зміст та вимоги апеляційної скарги вчинені та підтримуються особою, яка її подає.

Натомість розміщення підпису під текстом (після тексту) апеляційної скарги оформленої у паперовій формі, зокрема, надає можливість суду ідентифікувати, що саме викладені у тексті апеляційної скарги мотиви і доводи заявляє та підтримує особа, яка її подала.

Відповідно до загальнодоступних словників української мови «підпис» - прізвище або ініціали, написані власноручно під текстом, малюнком, картиною і т. ін., як свідчення авторства або потвердження чого-небудь.

Також, суд апеляційної інстанції зауважує, що слово "підписання" має власну етимологію, яка пов`язана з його коренем та походженням.

Корінь "під-" української мови вказує на щось, що знаходиться нижче чи під чимось іншим. "Підпис" складається з двох частин: "під" та "пис".

"Під" (попередній варіант - "підо") - це префікс, що означає розташування під чимось чи чиє-небудь впливом.

"Пис" або "пись" - це корінь, що пов`язаний із письмом чи написанням.

Отже, "підписання" безумовно слід розглядати, як дію чи процес покладання свого підпису під щось, що написано або документально зафіксовано, і така дія унеможливлює доповнення змісту документу.

Верховний Суд неодноразово викладав висновок про визнання неподаними та повернення заявнику касаційної скарги, у зв`язку з тим, що касаційна скарга не підписана заявником - не містить його підпису під текстом касаційної скарги або під відміткою про наявність додатків. Також зазначав, що наявний запис у лівому верхньому куті титульної сторінки касаційної скарги за своєю суттю є візуванням документів, а не їх підписанням (№ 61-9610ск22, № 61-11264ск22, № 61-12564ск22, № 61-12931ск22, № 61-571ск23, № 61-933ск23, № 61-1841ск23, № 61-1842ск23, № 61-2034ск23, № 61-5212ск23, № 61-6115ск23, № 61-6526ск23, № 61-8390ск23, № 61-8415ск23, № 61-9316ск23, № 61-9417ск23, № 61-14157ск23, № 61-15626ск23, № 61-16205ск23, № 61-17020ск23, № 61-170ск24, № 61-226ск24, № 61-1677ск24, № 61-1675ск24, № 61-1679 ск24, № 61-1644ск24, № 61-2845ск24, № 61-2849ск24).

Вважаю оскільки апеляційна скарга, що містить заяву ОСОБА_1 про відвід суддів від участі у розгляді апеляційної скарги не підписана, вказане клопотання не підлягає розгляду.

Ба більше, презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Оскільки заява про відвід не підписана, вирішити питання обґрунтованості чи необґрунтованості підстав відводу суддів судової палати у цивільних справах Вінницького апеляційного суду, на мою думку, не є можливим.

Статтею 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Учасники справи не можуть використовувати інститут відводу судді з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення.

Ухвалені суддею судові рішення не можуть свідчити про упередженість чи необ`єктивність судді, а є реалізацією суддею своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами ЦПК України.

При вирішенні питання про відвід у будь-якій справі необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб та надати оцінку доводам заявника на предмет не додержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Як уже зазначалось, згідно з протоколом про автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 04 вересня 2024 року, справа розподілена колегії суддів у складі: суддя-доповідач (головуючий) Міхасішин І.В., судді: Войтко Ю. Б., Стадник І. М., тому перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду можливо лише щодо складу суду, який визначений АСДС для розгляду цієї справи. Інші судді, які входять до складу цивільної палати Вінницького апеляційного суду участі в розгляді цієї справи не беруть, тому вирішити питання про обґрунтованість чи необґрунтованість їх відводу від участі в розгляді справи не можливо. Тобто не можливо вирішити питання відводу суддів від участі у розгляді справи, які не входять до складу суду, визначеного для розгляду цієї справи.

Стаття 40 ЦПК України визначає порядок вирішення заявленого відводу складу суду, який визначений для розгляду справи, проте процесуальний закон не передбачає особливостей процедури одночасного розгляду питань про відводи, заявлені усьому складу Цивільної палати суду апеляційної інстанції (кожному з суддів) чи такій його кількості.

26 серпня 2024 року під моїм головуванням було постановлено ухвали про повернення без розгляду ідентичних заяв з мотивів відсутності підпису ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

За вказаних обставин вважаю, що мною уже висловлена думка щодо неможливості розгляду непідписаних заяв про відвід, що є обставиною, котра може викликати сумнів у моїй неупередженості або об`єктивності, а тому унеможливлює розгляд мною вказаного відводу.

На підставі викладеного, з метою уникнення сумнівів в учасників справи та в будь-якого стороннього спостерігача, в неупередженості або об`єктивності вважаю необхідним заявити самовідвід.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Заяву про самовідвід судді Копаничук С. Г. задовольнити.

Відвести суддю Вінницького апеляційного суду Копаничук С. Г. від розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід усьому складу цивільної палати Вінницького апеляційного суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та відшкодування матеріальної шкоди.

Заяву передати на повторний автоматизований розподіл у порядку, встановленому статтею 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького

апеляційного суду: С. Г. Копаничук