Справа № 130/2822/23
Провадження № 22-ц/801/1196/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Шепель К. А.
Доповідач:Оніщук В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2024 рокуСправа № 130/2822/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Оніщука В. В. (суддя-доповідач),

суддів: Голоти Л. О., Копаничук С. Г.,

з участю секретаря судового засідання Литвина С.С.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт» на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 квітня 2024 року, постановлену у складі судді Шепеля К. А. в залі суду,

встановив:

Короткий зміст вимог

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ТОВ «Поділля Агропродукт» про стягнення матеріальної шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником пасіки із 70 бджолиних сімей, яка знаходиться на належній йому земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 .

Внаслідок обробки відповідачем полів отрутохімікатами впритул до городів, садів, будинків мешканців села, починаючи з 02 травня 2023 року, протягом наступних кількох днів повністю загинули 50% від 70 бджолосімей, що проживали на пасіці у домогосподарстві позивача, чим йому було заподіяно матеріальну шкоду, яка відповідно до здійсненого ним розрахунку становить 279 125 грн.

Посилаючись на викладене, позивач просив суд стягнути на свою користь із ТОВ «Поділля Агропродукт» завдану йому матеріальну шкоду.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 квітня 2024 року у справі призначено судову товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, попередивши їх про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставлено такі питання: яка вартість у 2023 році у Вінницькій області:

- однієї бджолосім`ї,

- одного кілограму меду бджолиного,

- одного кілограму бджолиної обніжки (пилок),

- одного кілограму прополісу,

- одного кілограму воску,

- одного кілограму мерви.

Оплату вартості експертизи покладено на ОСОБА_1 . Провадження у справі зупинено до надходження висновку експерта.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись із таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 24 квітня 2024 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Оніщук В. В., судді: Копаничук С. Г., Голота Л. О.

Ухвалами Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, а також витребувано справу із суду першої інстанції.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 02 травня 2024 року відкрито апеляційне провадження у справі та надано строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 09 травня 2024 року справу призначено до розгляду на 30 травня 2024 року о 10 год. 30 хв.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що 13 грудня 2023 року судом було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Судом позивачу було надано достатньо часу для реалізації процесуальних прав в підготовчому провадженні, зокрема, для подання заяв та клопотань. Нормами ЦПК України не передбачено підстав, за яких є можливим повернення до підготовчого провадження на стадії судового розгляду справи, після закриття підготовчого провадження.

Позивачем до суду першої інстанції заявлено клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження у справі № 130/2822/23, але не наведено жодних вагомих підстав та обставин для повернення до стадії підготовчого провадження.

Також позивач не надав суду жодних пояснень щодо поважності пропуску строку подання клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи. У позивача було достатньо часу для надання відповідного клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи в підготовчому провадженні. Натомість відповідно до ухвали Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 19 березня 2024 року суд повернувся до підготовчого судового провадження, але не обґрунтував причини такого повернення.

Враховуючи викладене, суд мав розглянути клопотання представника позивача щодо призначення у справі товарознавчої експертизи саме на тій стадії судового провадження, на якій воно було заявлене на стадії розгляду судової справи по суті. Але, в порушення процесуальних норм, без жодних обґрунтувань, суд першої інстанції зловживаючи процесуальними правами, спочатку без жодних підстав повернувся до стадії підготовчого провадження, а вже після того розглянув клопотання представника позивача щодо призначення у справі товарознавчої експертизи.

Враховуючи відсутність поважних причин неподання позивачем клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи у встановлені строки в задоволенні клопотання про призначення вказаної експертизи має бути відмовлено.

Доводи особи, яка подала відзив на апеляційну скаргу

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні представник ТОВ «Поділля Агропродукт» апеляційну скаргу підтримав з посиланням на викладені у ній підстави.

ОСОБА_1 та його представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причин неявки не повідомили, а тому згідно вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Позиція суду апеляційної інстанції

Апеляційний суд у складі судової колегії, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасника справи, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, дійшов таких висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За змістом частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Указаним вимогам ухвала суду першої інстанції відповідає у повній мірі.

Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

За змістом положень статей 196 та 197 ЦПК України заяви та клопотання учасників справи, в тому числі і про призначення експертизи, вирішуються в підготовчому засіданні, яке проводиться на стадії підготовного провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження.

Статтею 222 ЦПК України визначено, що після відкриття розгляду справи по суті, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у (зокрема) підготовчому провадженні, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. При цьому суд має право залишити без розгляду заяви та клопотання, які не були заявлені в підготовчому провадженні без поважних причин.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.02.2021 у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20, постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, судами першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

При цьому, такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій судового процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

За приписами частин 3 і 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У частині 5 статті 12 ЦПК України визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 16 жовтня 2023 року відкрито загальне позовне провадження, призначено судове засідання з викликом сторін.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області 13 грудня 2023 року закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

27 лютого 2024 року представник позивача подав до суду клопотання про повернення у підготовче провадження, що зумовлено необхідністю встановити фактичні обставини справи, що мають значення для її вирішення та підтвердження належними доказами, а саме для призначення у справі судової товарознавчої експертизи для підтвердження розміру завданих позивачу матеріальних збитків. Додатком до вказаного клопотання зазначено клопотання про призначення експертизи.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 19 березня 2024 року вирішено перейти зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження, призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 квітня 2024 року у справі призначено експертизу, провадження зупинено.

Таким чином, оскільки справа перебуває на стадії підготовчого провадження судом першої інстанції не порушено вимоги ст. 197 ЦПК України.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно статті 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України про «Судову експертизу»).

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно п. 1.2. Розділу IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Мін`юсту №53/5 від 08 жовтня 1998 року, одним із основних завдань товарознавчої експертизи є визначення вартості товарної продукції.

Ураховуючи предмет спору у цій справі, колегія суддів вважає, що проведення судової товарознавчої експертизи є одним із засобів доказування, а тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку про призначення такої експертизи, адже її проведення необхідне для повного, об`єктивного і всебічного встановлення обставин справи, забезпечення стороні позивача права на подання доказів по справі.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Отже, апеляційний суд приходить до висновку, що суд першої інстанції призначив експертизу з метою повного і об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, тому скасування ухвали про призначення експертизи міститиме ознаки надмірного формалізму і обмеженням права ОСОБА_1 на подання доказів.

Призначення судом першої інстанції експертизи не порушує принципу розумної пропорційності між застосованими засобами розгляду справи та законністю цілі та відповідає сутності права позивача на доступ до суду.

Разом із тим, апеляційний суд зазначає, що доводи апеляційної скарги по суті зводяться до незгоди із процесуальним рішенням суду першої інстанції про повернення до підготовчого провадження від 19 березня 2024 року, проте така ухвала суду може бути оскаржена лише разом із оскарженням рішення по суті справи.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження, не спростовують правильних висновків суду першої інстанції та не дають підстав для висновку про порушення процесуального права або неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України, статті 141 ЦПК України суд розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, понесені судові витрати в суді апеляційної інстанції слід залишити за ТОВ «Поділля Агропродукт».

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів,

постановив:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт» залишити без задоволення.

Ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 квітня 2024 року залишити без змін.

Судові витрати, понесені Товариством з обмеженою відповідальністю «Поділля Агропродукт» в суді апеляційної інстанції, залишити за ним.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених підпунктами а - г пункту 2 частини 3 статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повна постанова складена 06 червня 2024 року.

Головуючий В. В. Оніщук

Судді Л. О. Голота

С. Г. Копаничук