УХВАЛА

03 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 216/4315/22

провадження № 61-11135ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сердюка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, поданою Світланою Новіковою , на рішення Центрально-Міського районного суду

м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Дніпропетровської обласної прокуратури про стягнення грошових доходів, які втрачені внаслідок незаконних дій органів досудового розслідування та прокуратури, відшкодування моральної шкоди та суми, сплаченої громадянином у зв`язку з наданням юридичної допомоги,

ВСТАНОВИВ:

29 липня 2024 року Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області, засобами поштового зв`язку, звернулося до Верховного Суду

із касаційною скаргою на рішення Центрально-Міського районного суду

м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 березня 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 липня 2024 року.

Касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи (частина третя статті 392 ЦПК України).

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися

до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно

до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частини перша, третя статті 58 ЦПК України).

У частині першій статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У пунктах 18, 20, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня

2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано,

що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом

її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону,

або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору

у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене

не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема

у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України, стаття 58 ГПК України, стаття 57 КАС України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України, частинах першій і четвертій статті 60 ГПК України, частинах першій і четвертій статті 59 КАС України.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському

й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд

із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти

за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

На підтвердження повноважень Світлана Новікова до матеріалів касаційної скарги додала Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з якого вбачається, що Світлана Новікова уповноважена вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо, тобто є представником.

Однак до касаційної скарги не додано документи, які б засвідчували повноваження Світлани Новікової діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) від імені Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в порядку самопредставництва. Наявність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи самостійно не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. Документи, які б свідчили, що Світлана Новікова є адвокатом, відсутні.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом також, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої

не зазначено.

З огляду на наведене, касаційна скарга Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яка підписана Світланою Новіковою , не може бути прийнята до розгляду Верховним Судом та підлягає поверненню, оскільки підписана особою, яка не має права її підписувати.

Повернення скарги не перешкоджає повторному зверненню, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 260, 393 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, поданою Світланою Новіковою , на рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 березня

2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 липня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Дніпропетровської обласної прокуратури про стягнення грошових доходів,

які втрачені внаслідок незаконних дій органів досудового розслідування

та прокуратури, відшкодування моральної шкоди та суми, сплаченої громадянином у зв`язку з наданням юридичної допомоги вважати неподаною та повернути заявнику.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Сердюк