Справа № 490/3420/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 року м.Миколаїв

Центральний районний суд м.Миколаєва

у складі: головуючого судді Чулуп О.С.

при секретарі Ребрина Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Миколаїв цивільну справу за позовом

Миколаївської міської ради

до

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

про стягнення коштів

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Центрального районного суду м. Миколаєва з позовом в якому просить стягнути ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Миколаївської міської ради кошти пайової участі по обєкту: «Реконструкція житлового будинку під адміністративно-офісний будинок за адресою: АДРЕСА_1 в сумі 146200 грн.

Свої вимоги позивач обгрунтовує тим, що 15.08.2019 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради отримано повідомлення про початок виконання будівельних робіт від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по об`єкту будівництва «Реконструкція житлового будинку під адміністративно-офісний будинок за адресою: АДРЕСА_1 ».

29.09.2020 до Миколаївської міської ради надійшла заява від відповідачів з проханням розрахувати пайову участь по вищевказаному об`єкту будівництва. На вказане звернення відповідачів на підставі зведеного кошторисного розрахунку наданого замовником будівництва було виконано розрахунок розміру пайової участі по об`єкту, який становить 146200 грн. 76 коп.

12.02.2021 Управлінням ДАБК ММР зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) щодо названого об`єкта будівництва, за якою датою початку будівництва вказано 16 серпня 2019 року, дату закінчення будівництва - 17 грудня 2020 року та строк введення об`єкту в експлуатацію 1 квартал 2021 року. Однак за інформацією департаменту фінансів Миколаївської міської ради стало відомо, що станом 16.03.2023 кошти пайової участі відповідачами не сплачено.

Позивач вказує, що у відповідності до положень розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 № І32-ІХ відповідач мав сплатити пайову участь, оскільки будівництво об`єкту розпочато ним у 2020 році. На підставі викладеного позивач просить стягнути з відповідачів на користь Миколаївської міської ради кошти пайової участі в сумі 146200 грн, а також стягнути сплачений судовий збір.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задоволити позов в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Рудь С.А. просив відмовити в задоволенні позову з підстав наведених у відзиві на позов. Представник відповідача зазначив, що позивачами проводилась реконструкція, а не нове будівництво об`єкту, проте чинним законодавством не врегульовано питання чи необхідно сплачувати пайовий внесок при проведенні саме реконструкції будівлі, а не нового будівництва. Крім того представник відповідача зазначив, що позивачем не доведено повними та необхідними доказами обов`язок відповідачів сплатити кошти пайової участі по об`єкту «Реконструкція житлового будинку під адміністративно-офісний будинок за адресою: АДРЕСА_1 ».

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений судом.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що 15.08.2019 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради отримано повідомлення про початок виконання будівельних робіт від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по об`єкту будівництва «Реконструкція житлового будинку під адміністративно-офісний будинок за адресою: АДРЕСА_1 ». З вказаного повідомлення вбачається, що здійснюється технічний нагляд, розроблена проектна документація щодо об`єкту, відповідальною особою проектувальника здійснюється авторський нагляд, наявна інформація про генерального підрядника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна фірма "Споруда".

Судом досліджено заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від 29.09.2020 року на ім`я Миколаївського міського голови Сєнкевича О.Ф. з проханням виконати розрахунок пайової участі по об`єкту містобудування «Реконструкція житлового будинку під адміністративно-офісний будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Судом досліджено зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1 згідно якого загальна вартість об`єкта складає 3 655 019 тис. грн. Розрахунок містить кошторисну вартість здійснення технічного нагляду, вартість проектних робіт.

Судом досліджено розрахунок розміру пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфрастуктури м. Миколаєва по об`єкту «Реконструкція житлового будинку під адміністративно-офісний будинок за адресою: АДРЕСА_1 » згідно якого розмір пайової участі становить 146200 грн.

Судом встановлено, що 12.02.2021 Управлінням ДАБК ММР зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, за якою датою початку будівництва вказано 16.08.2019 року, дата закінчення 17.12.2020 та строк введення об`єкта в експлуатацію 1 квартал 2021 року. Декларація містить відомості про інженера технічного нагляду, інформацію про генерального підрядника, інформацію про головного архітектора проекту та проектну документацію.Згідно п. 11 Декларації документом, що дає право на виконання будівельних робіт є повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками № МК 89 від 16 серпня 2019 року.

Судом досліджено лист Департаменту фінансів Миколаївської міської ради від 23.03.2023 року згідно якого повідомлено, що за період з 2012 року по 16.03.2023 року кошти пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфрастуктури м. Миколаєва до бюджету Миколаївської міської ради від ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не надходили.

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» встановлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку:

1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом):

для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта;

для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування;

2) пайова участь не сплачується у разі будівництва:

об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів;

будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення;

будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла;

індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках;

об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів;

об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури;

об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру;

об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів;

об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу);

об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків;

об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель сільськогосподарського призначення, лісництва та рибного господарства;

об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель промислових;

об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції);

3) замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва;

4) пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію;

5) кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту;

6) інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації.

Судом встановлено, що відповідачі відповідно до зазначених вимог законодавства хоч і звернулись до Миколаївської міської ради із заявою щодо розрахунку пайової участі об`єкта будівництва, однак в подальшому коштів не сплатили.

Відповідачами у декларації про готовність до експлуатації об`єкта вказано, що замовник не залучається до сплати пайової участі на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019, тобто яким виключено ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Однак у відповідності до положень розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 № І32-ІХ відповідач мав сплатити пайову участь, оскільки будівництво об`єкту розпочато ним у 2020 році.

Системний аналіз зазначених норм та обставин дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає:

- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020;

- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Таким чином для об`єктів, будівництво яких розпочате раніше (однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію і якщо договори про сплату пайової участі до 01.01.2020 не були укладені) або будівництво яких розпочате у 2020 році, абзацом другим пункту 2 Розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-ІХ визначено обов`язок (за винятком передбачених підпунктом 2 цього абзацу випадків) щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту) до прийняття такого об`єкта в експлуатацію. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.09.2021 у справі №904/2258/20.

Бюджетна система України згідно ст. 7 Бюджетного кодексу України ґрунтується на таких принципах: збалансованості, повноти, обґрунтованості, цільового використання бюджетних коштів, відповідальності учасників бюджетного процесу тощо. Одним із принципів, на яких ґрунтується бюджетна система України, є принцип цільового використання бюджетних коштів, який полягає в тому, що бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями.

Відповідно до п. 4-1 ч, 1 ст. 71 Бюджетного кодексу України кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту спрямовуються до бюджету розвитку місцевого бюджету.

Частиною 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Таким чином, органом місцевого самоврядування до компетенції якого віднесено повноваження здійснювати захист інтересів держави в галузі бюджету, фінансів, цін та у галузі будівництва є саме Миколаївська міська рада.

Вищевказані порушення містобудівного та бюджетного законодавства у вигляді несплати коштів пайової участі відповідачем як замовником будівництва зумовлюють ненадходження до Миколаївської міської ради коштів пайової участі, що призводить до заподіяння матеріальної шкоди (збитків) бюджету Миколаївської міської територіальної громади та зумовлює звернення до суду з відповідним позовом.

Щодо посилання представника відповідача на те, що відповідачами проводилась саме реконструкція об`єкту будівницвта, а не будівництво нового об`єкту, то слід зазначити наступне.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає реконструкцію існуючої забудови та територій.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник будівництва (далі - замовник) - фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. У разі виконання підготовчих/будівельних робіт щодо багатоквартирного будинку замовником будівництва може бути об`єднання співвласників багатоквартирного будинку або управитель багатоквартирного будинку чи житлово-будівельний (житловий) кооператив, який здійснюватиме утримання такого будинку на підставі рішення (договору) співвласників багатоквартирного будинку.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає реконструкцію існуючої забудови та територій.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» фінансування робіт з розроблення необхідної проектної документації щодо забудови окремих земельних ділянок, на яких їх власники або користувачі мають намір здійснити будівництво, здійснюється за рахунок коштів таких осіб або інших джерел, не заборонених законом.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає: підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством; здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення;пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту;виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням;будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування;прийняття спорудженого об`єкта в експлуатацію.

Судом встановлено, що при реконструкції будівлі було здійснено етапи забудови земельної ділянки.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції станом на 22.05.2019 року) замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Тобто вказана норма передбачає участь у пайовій участі у розвитку інфрастуктури населеного пункту, вказує, що така участь має місце саме у разі забудови земельної ділянки..

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. 3. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 3-1) отримання права на виконання підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-1) державна реєстрація спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва та майбутній об`єкт нерухомості у випадках, визначених законом; 4-2) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об`єкт (його складову).

Отже, аналіз норм вищевказаного Закону вказує, що забудова земельної ділянки має певний порядок та певні етапи, а саме: отримання вихідних даних, розрахунок проектної документації, затвердження проектної документації, виконання будівельних робіт, прийняття в експлуатацію, реєстрація права власності.

За такого, суд приходить до висновку, що при здійсненні реконструкції цієї будови було проведено забудовано земельну ділянку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є замовниками будівельних робіт на об`єкті будівництва «Реконструкція житлового будинку під адміністративно-офісний будинок за адресою: АДРЕСА_1 ».

Отже, реконструкція, здійснена відповідачами, охоплюється законодавчим визначенням забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником.

Таким чином реконструкція наявної будівлі без забудови нової земельної ділянки не звільняє відповідачів від укладення із Миколаївською міською радою договору про пайову участь, а також від перерахування коштів пайової участі. Зазначена позиція також висловлена в Постанові Верховного Суду України по справі № 908/312/16

У зв`язку із викладеним, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, вважає, що вони підлягають задоволенню в повному обсязі та стягненню з відповідачів в солідарному порядку коштів пайової участі по об`єкту «Реконструкція житлового будинку під адміністративно-офісний будинок за адресою: АДРЕСА_1 ». в розмірі 146200 грн.

На підставі статті 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню документально підтверджений судовий збір в розмірі по 1342 грн. з кожного.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 265, 280-282 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 солідарно на користь Миколаївської міської ради 146200 (Сто сорок шість тисяч двісті)грн. 76коп..

Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Миколаївської міської ради суму сплаченого судового збору в розмірі 1342 грн. з кожного.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та у строки передбачені ст.273 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржене до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення через Центральний районний суд м.Миколаєва.

Суддя