Справа № 553/1616/24
Провадження № 2/553/1007/2024
У Х В А Л А

27.05.2024м. Полтава

Суддя Ленінського районного суду міста Полтави Подмаркова Ю.М., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визначення ідеальних часток в спільній сумісній власності,

в с т а н о в и в:

20.05.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом з вимогами: визначити частки із спільної сумісної власності в користування та володіння за ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в квартирі АДРЕСА_1 , в розмірі по 1/6 частки за кожним із співвласників.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю її такою, що підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Вимоги до позовної заяви і документів, що до неї додаються, визначені статтями 175, 177 ЦПК України, де зокрема є обов`язок позивача зазначити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Предметом позову в цій справі є визначення часток у спільній сумісній власності.

Основні положення щодо ціни позову, визначені статтею 176 ЦПК України, якою, серед іншого передбачено, що ціна позову визначається: 9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено правовий висновок про те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 у справі №907/9/17).

Поданий позивачем позов, виходячи з заявлених вимог, є позовом майнового характеру.

Таким чином, в порушення:

- п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України - позовна заява не містить зазначення ціни позову, розрахованої відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, виходячи з дійсної вартості майна, визначити частки в якому просить позивач і, відповідно - ч. 5 ст. 177 ЦПК України не надано доказів на підтвердження ціни позову, якими є відомості про дійсну вартість нерухомого майна на момент звернення з позовом;

- п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України - позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідачів.

Також, за ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Позивачем в позові, окрім вимоги про визначення його частки в спільному сумісному майні, заявлено вимогу, за якою він просить визначити частки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , тобто, фактично ставить вимоги не в своїх інтересах, а в інтересах відповідачів. При цьому доказів на підтвердження його права на представлення їх інтересів суду не подано, в позовній заяві не наведено підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Більш того, в позовній заяві позивачем зазначено про те, що два із співвласники не надали згоди врегулювати спір у позасудовому порядку, при цьому позивач не вказує на докази, які підтверджують дану обставину.

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України "Про державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2024 року становить 3028,00 грн.

Отже, при поданні позову позивач повинен був визначити ціну позову та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 1 % від ціни позову.

Тобто позивачем не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазначеного, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з повідомленням про це позивача і наданням йому строку для усунення зазначених недоліків 7 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визначення ідеальних часток в спільній сумісній власності залишити без руху, встановити позивачу семиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 27.05.2024.

Суддя Ю.М. Подмаркова