Дата документу 05.06.2024 Справа № 317/1645/24
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний №317/1645/24 Головуючий у першій інстанції: Сакоян Д.І.
Провадження № 22-ц/807/1216/24
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2024 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого Онищенка Е.А.

суддів: Бєлки В.Ю.,

Трофимової Д.А.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» на ухвалу Запорізького районного суду Запорізької області від 11 квітня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Мілоан» про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И ЛА:

До Запорізького районного суду Запорізької області через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Мілоан» про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Запорізького районного суду Запорізької області від 28.03.2024 позовну заяву залишено без руху. У п`ятиденний строк з дня отримання ухвали позивачу слід було надати суду докази надсилання відповідачу по справі копій поданих до суду документів, а саме сформованої в Електронному суді 27.03.2024 позовної заяви з додатками.

Залишаючи позовну заяву без руху суддя вказував, що в якості доказу надсилання відповідачу ОСОБА_1 копій поданих до суду документів позивачем додано до позову опис вкладення до цінного листа, фіскальний чек та накладну. Поштове відправлення відповідачу датоване 09.03.2024, у той час як позовна заява в Електронному суді сформована 27.03.2024. Наявність вказаних розбіжностей дозволило судді зробити висновок, що 09.03.2024 відповідачу не могла бути направлена позовна заява сформована в Електронному суді 27.03.2024.

Отже, суддя дійшов висновку, що до позову не додано належних доказів надсилання відповідачу копії сформованої в Електронному суді 27.03.2024 позовної заяви.

Через Електронний суд від представника позивача ОСОБА_2 надійшла заява про усунення недоліків.

У поданій заяві представник позивача зазначила, що позовна заява була виготовлена на паперовому носієві за допомогою комп`ютерної техніки та 09.03.2024 надіслана на поштову адресу відповідача. Підтвердженням цього факту є докази направлення позовної заяви з додатками, які були додані до позовної заяви.

До заяви про усунення недоліків представник позивача додала копію позовної заяви, яка була надіслана відповідачу засобами поштового зв`язку.

Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 11 квітня 2024 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду ТОВ «Діджи Фінанс» подало апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції шляхом її направлення засобами поштового зв`язку, в якій зазначає, що судом неповно з`ясовані всі обставини справи, та посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції помилково винесено ухвалу про повернення позовної заяви, оскільки позивачем виконано всі вимоги процесуального закону, щодо її оформлення та процедури подання.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

За приписами ч.ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Визнаючи не поданою та повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що вимоги ухвали від 28.03.2024 року про залишення без руху позовної заяви належним чином виконані не були у встановлений судом строк.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» звернулося до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості.

28.03.2024 року ухвалою судді позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення зазначених у мотивувальні частині ухвали недоліків вказаної заяви шляхом надання суду доказів надсилання відповідачу копії сформованої в Електронному суду 27.03.2024 року позовної заяви, - 5 днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснено, що у разі не усунення недоліків заява буде вважатися неподаною та повернута.

Через Електронний суд від представника позивача ОСОБА_2 надійшла заява про усунення недоліків.

У поданій заяві представник позивача зазначила, що позовна заява була виготовлена на паперовому носієві за допомогою комп`ютерної техніки та 09.03.2024 надіслана на поштову адресу відповідача. Підтвердженням цього факту є докази направлення позовної заяви з додатками, які були додані до позовної заяви.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що 09.03.2024 відповідачу не могла бути направлена позовна заява, яка сформована в Електронному суді 27.03.2024. Фактично відповідачу засобами поштового зв`язку була направлена інша позовна заява, яка датована 20.02.2024 (надана представником позивача разом із заявою про усунення недоліків), у той час коли позовна заява, яка надійшла до суду датована 27.03.2024.

Суд першої інстанції, за результатом розгляду заяви про усунення недоліків дійшов обґрунтованоговисновку, що вимоги ухвали від 28.03.2024 належним чином виконані не були у встановлений судом строк .

Колегія суддів, зазначає, що при визнанні неподаною та поверненні позовної заяви судом першої інстанції дотримано всіх норм процесуального права, оскільки.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 5, 6 статті 43 ЦПК України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі Положення № 1845/0/15-21), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Згідно з пунктом 8 Положення № 1845/0/15-21 підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) це підсистема ЄСІТС, захищений веб-сервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

За приписами абзацу 1 пункту 9 Положення № 1845/0/15-21 процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Пунктом 24 Положення № 1845/0/15-21 визначено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) є підсистемою ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до 5.4 Положення №1845/0/15-21 електронний документ документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, який містить обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора.

Згідно п. 26 Положення № 1845/0/15-21 електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Колегія суддів зазначає, що в ухвалі Запорізького районного суду Запорізької області 28.03.2024 року роз`яснено, що недоліки апеляційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду доказів надсилання відповідачу саме копії сформованої в Електронному суду 27.03.2024 року позовної заяви.

Скаржником не виконано зазначених вимог ухвали, наслідком чого є застосування ст. 185 ЦПК України, що передбачає якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України", заява № 18986/06).

Відповідно до п.п. 6,7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники процесу зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовують не виконання скаржником вимог щодо усунення недоліків шляхом, що визначений в ухвалі Запорізького районного суду Запорізької області 28.03.2024 року про залишення позовної заяви без руху.

У відповідності до норм процесуального законодавства, позивачу, судом було надано чітке роз`яснення щодо наявності недоліків позовної заяви та визначено механізм його усунення.

Таким чином, при постановленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції дотримано норм процесуального права.

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

Керуючись ст.ст.374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» залишити без задоволення.

Ухвалу Запорізького районного суду Запорізької області від 11 квітня 2024 року у цій справі залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 05 червня 2024 року.

Головуючий

Судді: