У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2024 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Будзан Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання - Петер А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 18 березня 2015 року, у межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

06 червня 2019 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, у якій просить скасувати заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 18 березня 2015 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 червня 2019 року, головуючим суддею у справі визначено Васильченка О.В .

Відповідно до розпорядження керівника апарату Подільського районного суду міста Києва від 15 квітня 2021 року № 1372 призначено повторний автоматизований розподіл даної справи з метою заміни головуючого судді Васильченка О.В.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 квітня 2021 року, головуючим суддею у справі визначено Анохіна А.М .

Відповідно до розпорядження керівника апарату Подільського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року № 122 призначено повторний автоматизований розподіл даної справи з метою заміни головуючого судді Анохіна А.М.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 серпня 2024 року, головуючим суддею у справі визначено Будзан Л.Д.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи викладене, суд вважає, розглянути справу за відсутності сторін, оскільки їх неявка не перешкоджає розглядові заяви, на підставі наявних у справі даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом зазначених положень чинного законодавства скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Так, судом встановлено, що 18 березня 2015 року Подільським районним судом міста Києва ухвалено заочне рішення, яким позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено у повному обсязі.

Разом з тим, ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва Захарчук С.С. від 19 листопада 2019 року заяву ОСОБА_2 про скасування заочного рішення Подільського районного суду міста Києва від 19 березня 2015 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено, скасовано вказане заочне рішення та призначено розгляд справи.

Ухвалою судді Подільського районного суду міста Києва Захарчук С.С. від 18 квітня 2024 року заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» залишено без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що на даний час оскаржуване ОСОБА_1 заочне рішення скасовано, позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишено без розгляду.

З урахуванням вищезазначеного, підстав для скасування заочного рішення судом не встановлено, тому заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 258-261, 287-289 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 18 березня 2015 року, у межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН