Провадження № 2/359/1186/2024
Справа № 359/234/24
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження та призначення справи

до судового розгляду по суті

03 липня 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі :

головуючої судді Яковлєвої Л.В.,

при секретарі Русан А.М.,

провівши підготовче судове засідання у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, -

встановив :

У провадженні Бориспільського міськрайонного суду Київської області перебуває вищевказана позовна заява.

Ухвалою суду від 30 січня 2024 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Сторонам роз`яснено права, обов`язки та встановлено строки для вчинення процесуальних дій.

В судове засідання сторони не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Натомість від представника позивача надійшла заява, в якій просив відкласти розгляд справи у зв`язку з необхідністю додаткового часу для підготовки та направлення заяви про зменшення позовних вимог. Відповідачі про причини неявки суд не повідомили. Заяв чи клопотань до суду не направили.

У частині 1 ст. 42 ЦПК України зазначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, та треті особи.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 42 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

За змістом ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішен-ня питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З матеріалів справи вбачається, що справа перебуває в провадженні суду з 08 січня 2024 року. Підготовче судове засідання в даній справі не закрито. Судові засідання признача-лись неодноразово, про що сторони повідомлялись у встановленому законодавством порядку. У чисельні судові засідання представник позивача, належним чином повідом-лений про дату, час та місце розгляду справи не з`являвся, неодноразово подавав заяви про відкладення розгляду справи.

Крім того, суд звертає увагу на те, що представник позивача двічі подавав аналогічні заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю додаткового часу для підготовки та направлення заяви про зменшення позовних вимог, а саме 25 березня 2024 року та 03 липня 2024 року. В той час, як 10 квітня 2024 року через систему «Електронний суд» від представника позивача вже надійшла заява про зменшення позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що дії представника позивача слід визнати зловживанням процесуальними правами, що спрямовані на безпідставне затягування / перешкоджання розгляду справи.

З огляду на це, суд приходить висновку про наявність підстав для проведення підготовчого судового засідання у відсутність сторін.

Відповідно ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Судом встановлено, що 10 квітня 2024 року через систему «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява про зменшення позовних вимог, в якій просить суд: в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 за кредитним договором № K3V7GA від 09 липня 2019 року в розмірі 676 724,92 грн., яка складається 522369,40 грн. заборгованість за кредитом (тілом кредиту), 154355,52 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом, звернути стягнення на нерухоме майно: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 , шляхом його продажу на електронному аукціоні; виселити громадян: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які зареєстровані та /або проживають у квартирі (предмет іпотеки) за адресою: АДРЕСА_1 .

За змістом ст. 175 ЦПК України позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально - правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті первісної позовної заяви.

Така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19, від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З урахуванням наведеного, суд вважає за можливе прийняти заяву про зменшення позовних вимог, яка подана до суду 10 квітня 2024 року разом з додатками до неї та враховувати її при розгляді справи по суті.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Провівши необхідні дії в рамках ст. 197 ЦПК України, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим та приходить висновку щодо необхідності призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі. Справа підлягає розгляду суддею одноособово.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 49, 197 - 200, 223, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення.

Прийняти заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про зменшення позовних вимог до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення.

Призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні 11 вересня 2024 року на 10 год. 00 хв., встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Справу розглядати суддею одноособово.

Ухвала суду є остаточною та згідно ст. 353 ЦПК України, апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В.Яковлєва