Справа №484/6/24 Доповідач апеляційного суду Кушнірова Т.Б.
Провадження №22-ц/812/917/24
Провадження №22-ц/812/942/24
Провадження №22-ц/812/1032/24
Постанова

Іменем України

08 липня 2024 року м. Миколаїв

Колегія суддів судової палати в цивільних справах Миколаївського апеляційного суду у складі:

головуючого Кушнірової Т.Б.,

суддів: Лівінського І.В., Ямкової О.О.,

із секретарем Травкіною В.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін апеляційні скарги ОСОБА_1 , Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «СЕТАМ» на рішення Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області, вступна та резолютивна частини якого ухвалені 12 квітня 2024 року о 15:54 год, повний текст складений 19 квітня 2024 року, під головуванням судді Шикері І.А., в приміщенні суду першої інстанції, по цивільній справі №484/6/24 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах та повернення сторін в попереднє становище,

в с т а н о в и л а:

У січні 2024 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (далі Перший відділ ДВС у Первомайському районі Миколаївської області), Державного підприємства «СЕТАМ» (далі ДП «СЕТАМ»), про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах та повернення сторін в попереднє становище, яка обґрунтована наступним.

Під час здійснення виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа від 21 вересня 2006 року, Першим відділом ДВС передано на реалізацію квартиру АДРЕСА_1 , яка належала позивачу.

Вказував, що електронні торги з реалізації належного йому на праві власності та арештованого державним виконавцем майна проведено з порушенням порядку їх проведення, оскільки він не повідомлявся про вчинення виконавчих дій та винесення державним виконавцем постанов про відкриття виконавчого провадження, про опис й арешт майна боржника та подальшу передачу спірної квартири на реалізацію.

Зазначає, що ціна вказаної квартири значно занижена, не відповідає об`єктивній вартості, а оцінка проведена без безпосереднього огляду майна.

Посилаючись на викладене, просив визнати недійним договір купівлі-продажу укладений за результатами проведення електронних торгів Акту державного виконавця про проведені електронні торги, складеного ОСОБА_4 , головним державним виконавцем Першого відділу ДВС у Первомайському районі Миколаївської області, а саме з продажу квартири АДРЕСА_1 , які відбулись 11 травня 2023 року та повернути сторони у попереднє становище.

Ухвалою Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 27 лютого 2024 року до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору було залучено ОСОБА_3 .

Рішенням Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 квітня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу, укладений за результатами проведення торгів - Акту державного виконавця про поведені електронні торги, складеного ОСОБА_4 - головним державним виконавцем Першого відділу ДВС у Первомайському районі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), а саме продажу квартири АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_2 , які відбулись 11 травня 2023 року та повернуто сторони в попереднє становище.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що з боку Першого відділу ДВС у Первомайському районі Миколаївської області мало місце порушення вимог порядку проведення електронних торгів з реалізації спірної квартири, оскільки позивач не був ознайомлений із звітом про оцінку майна, не мав можливості оскаржити цей звіт, суб`єкт оціночної діяльності при визначенні ціни квартири безпосередньо об`єкт оцінки не оглядав, що є підставою для визнання цих торгів недійсними.

В апеляційній скарзі, ДП «СЕТАМ», посилаючись на те, що оскаржуване судове рішення прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, просить його скасувати та постановити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, ДП «СЕТАМ» з посиланням на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах № 461/4240/17 від 10 серпня 2021 року, № 910/10136/17 від 02 травня 2018 року, зазначало, що оцінка майна без його огляду, є безумовною підставою для визнання незаконними дій державного виконавця з проведення оцінки такого майна. Підставою для визнання електронних торгів недійсними може бути лише порушення порядку їх проведення, а дії державного виконавця у виконавчому провадженні, у тому числі й щодо оцінки майна, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. Визначення вартості майна не входить до предмету доказування у справах про визнання електронних торгів недійсними.

ДП «СЕТАМ», як організатором прилюдних торгів, було належним чином виконано вимоги Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 березня 2019 року № 10008/5, з реалізації майна і жодних порушень процедури проведення електронних торгів з боку відповідача, які б вплинули на результати електронних торгів не доведено, тому відсутні підстави для визнання електронних торгів недійсними.

Звертає увагу, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження того, що спірне майно могло бути реалізоване за вищою ціною.

Позивач мав об`єктивну можливість оскаржити оцінку в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», однак фактично ухилявся від виконання рішення суду, не отримував кореспонденцію, у тому числі документи виконавчого провадження, які надсилалися на його адресу, як боржник у виконавчому провадженні, не повідомляв державного виконавця про зміну місця проживання чи перебування або місцезнаходження, що є його обов`язком відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на те, що оскаржуване судове рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, просив його скасувати.

Апеляційна скарга містить посилання на те, що суд залишив поза увагою, що всі документи виконавчого провадження, у тому числі повідомлення про оцінку майна, надсилались державним виконавцем за адресою, яку позивач зазначив у виконавчому листі та у позовній заяві у даній справі.

Зазначає, що якщо державним виконавцем й були допущені порушення при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо визначення вартості чи оцінки майна, то такі дії державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом України «Про виконавче провадження». Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів про порушення процедури проведення електронних торгів, які могли б бути підставою для визнання торгів недійсними.

В апеляційній скарзі Перший відділ ДВС у Первомайському районі Миколаївської області посилався на неврахування судом правових позицій Верховного Суду, викладених у постановах № 372/2894/17 від 20 вересня 2023 року, № 644/8749/18 від 11 березня 2021 року.

Зазначав, що судом не взято до уваги, що позивачу скеровувались документи виконавчого провадження, включаючи і наявний в матеріалах справи звіт про оцінку нерухомого майна, на адресу, зазначену у виконавчому провадженні. Таким чином, суд дійшов помилкового висновку про те, що боржник не був повідомлений про виконавчі дії, а державний виконавець при здійсненні своїх повноважень допустив порушення, передбачене Законом України «Про виконавче провадження».

Звертає увагу, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, а позивач їх не оскаржив.

19 червня 2024 року та 27 червня 2024 року на адресу апеляційного суду від ОСОБА_2 надійшли відзиви на апеляційні скарги Першого відділу ДВС у Первомайському районі Миколаївської області та ДП «СЕТАМ», доводи яких зводяться до того, що вимоги апеляційних скарг безпідставні, необґрунтовані та просить рішення міськрайонного суду залишити в силі, а скарги без задоволення.

Перевіривши наведені в апеляційних скаргах доводи та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що вони підлягають задоволенню із наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 на праві власності, на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 20 січня 2004 року, належить двокімнатна квартира АДРЕСА_1 (а.с.10,11).

Рішенням Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 21 вересня 2006 року, із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 стягнуто аліменти на утримання сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі частини всіх видів доходів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 15 серпня 2006 року.

На виконання вказаного судового рішення Первомайським міськрайонним судом Миколаївської області видано виконавчий документ № 2-1863 від 21 вересня 2006 року.

23 квітня 2015 року постановою державного виконавця відкрито виконавче провадження.

18 травня 2018 року постановою державного виконавця накладено арешт на все майно, що належить боржнику ОСОБА_2

09 лютого 2022 року державним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою накладено арешт та описано квартиру АДРЕСА_1 .

Боржник не виконував судове рішення, розмір заборгованості по аліментам, починаючи з 23 квітня 2015 року (часу винесення постанови про відкриття виконавчого провадження) по 01 лютого 2023 року склав 167 979 грн 91 коп.

Постановою державного виконавця від 02 березня 2023 року призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «КАПІТАЛ ЕКСПЕРТ Україна», який має сертифікат, виданий 17 січня 2022 року за № 18/22, щодо надання звіту про вартість спірної квартири за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

03 березня 2023 року до ВДВС надійшов звіт про оцінку майна, яким було встановлено ринкову вартість двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , яка склала 335800 грн (а.с.18-29).

В подальшому, вказана квартира передана для її реалізації на електронних торгах, які відбулись 11 травня 2023 року на електронному торговельному майданчику Державного підприємства «СЕТАМ».

Згідно з протоколом проведення електронних торгів від 11 травня 2023 року переможцем торгів став ОСОБА_1

24 травня 2023 року ОСОБА_1 отримав у нотаріуса свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, зареєстроване у реєстрі за № 998. Договір купівлі-продажу було оформлено Актом державного виконавця про проведені торги, складеним головним державним виконавцем Першого відділу ДВС у Первомайському районі Миколаївської області Ігнатюком В.В.

Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд. Судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України (стаття 124 Конституції).

Відповідно до частини першої та другої статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з положеннями статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» (далі Закон), виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Виконавчі дії провадяться державним виконавцем за місцем проживання, перебування, роботи боржника або за місцезнаходженням його майна.

Виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження, в якій зазначає про обов`язок боржника подати декларацію про доходи та майно боржника, попереджає боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення до неї завідомо неправдивих відомостей.

Статтею 48 Закону передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Згідно з Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року (далі Порядок), електронні торги - це продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Отже, ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Подібний висновок викладені у постанові Верховного Суду від 05 липня 2021 року у справі № 712/8183/19.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 19 липня 2022 року у справі № 335/13647/19.

Головною обставиною, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених нормами матеріального права, до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому вказаним Законом.

Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 07 червня 2022 року у справі № 333/1483/20.

Наполягаючи на задоволенні позову, позивач зазначав, що договір купівлі продажу квартири, укладений за результатами електронних торгів слід визнати недійсним, оскільки державний виконавець не повідомляв його належним чином про відкриття виконавчого провадження; не повідомляв про накладення арешту на квартиру; не ознайомив із звітом про оцінку майна, яка проводилась без огляду об`єкту.

Задовольняючи позов ОСОБА_2 , суд першої інстанції мотивував своє рішення виключно порушеннями, які мали місце з боку Першого відділу ДВС у Первомайському районі Миколаївської області та полягали у неознайомлені позивача із звітом про оцінку майна, а також у тому, що безпосередній огляд суб`єктом оціночної діяльності об`єкту оцінки спірного майна не проводився.

При цьому, суд не звернув увагу на те, що вказані порушення стосуються дій державного виконавця при здійсненні своїх повноважень до призначення електронних торгів, а не правил їх проведення, а тому не можуть бути підставою для визнання оспорюваних торгів недійсними.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною й у постанові Верховного Суду від 07 червня 2022 року у справі № 487/4684/20.

Інших законних підстав недійсності електронних торгів судом першої інстанції не встановлено.

ОСОБА_2 , як сторона виконавчого провадження, у позові теж не посилається на порушення організатором торгів норм Порядку та не надав жодних доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які б могли вплинути на їх результати.

Та обставина, що суб`єкт оціночної діяльності при визначенні вартості квартири безпосередньо об`єкт оцінки не оглядав, а оцінка спірної квартири була заниженою, не може бути підставою для задоволення позову.

Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі №668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: порушення правил їх проведення; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання торгів недійсними є наявність порушення норм закону під час проведення торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено, зокрема ОСОБА_2 не надано жодних доказів, які б спростували ринкову вартість спірної квартири, викладену у звіті про оцінку майна від 03 березня 2023 року, а відтак і, що продаж майна здійснено за заниженою ціною. Позивач не довів, що зазначені ним в позові обставини вплинули на результат електронних торгів та порушили його права і законні інтереси під час їх проведення.

При дотриманні норм процесуального права щодо оцінки зібраних у справі доказів, колегія суддів враховує, що неподання стороною позивача належних і допустимих доказів на підтвердження своїх позовних вимог є підставою для вмотивованого висновку суду про недоведеність та необґрунтованість позовних вимог, адже саме зазначені позивачем обставини не можуть ґрунтуватися на припущеннях.

Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача; за таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом виключно одних лише посилань на ту чи іншу обставину, оскільки це не звільняє позивача від виконання ним його процесуальних обов`язків.

З огляду на наведене, та враховуючи, що матеріали справи не містять жодних доказів, які б свідчили про те, що електронні торги відбулися з порушенням правил їх проведення, колегія суддів вважає, що оскаржуване судове рішення, відповідно до п.п.1,3 ч.1 ст. 376 ЦПК України, слід скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 .

За змістом частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача.

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки апеляційні скарги підлягають задоволенню, то судовий збір за їх подачу підлягає стягненню з позивача на користь ОСОБА_1 , ДП «СЕТАМ» та ПМРУ Міністерства юстиції (м. Одеса) по 5 037 грн кожному.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 381 - 384 ЦПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 , Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «СЕТАМ» задовольнити.

Рішення Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 квітня 2024 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

В позові ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах та повернення сторін в попереднє становище, відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ДП «СЕТАМ» , Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) по 5 037 грн судового збору кожному.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених ст. 389 ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складання її повного тексту.

Головуючий

Судді:

_____________________

Повний текст судового рішення виготовлено 10.07.2024 р.