"05" червня 2024 р. Справа № 363/2614/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 червня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ) про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена позовна заява.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви про розірвання шлюбу встановлено ставку судового збору у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2024 року становить 1211 гривень 20 копійок.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки позовна заява подана в електронній формі, то за подання позовної заяви ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір у розмірі 968 гривень 96 копійок, однак жодного документа на підтвердження сплати судового збору до позовної заяви не долучено.

У позовній заяві ОСОБА_1 висловлено прохання щодо відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по суті справи у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем. У зв`язку з цим суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз вищевикладених приписів законодавства дає можливість зробити висновок, що за наявності однієї з умов, передбачених п. 1-3 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» та з урахуванням майнового стану сторони, суд має право відстрочити або розстрочити сплату судового збору. Таким чином, прийняття рішення про розстрочення чи відстрочення сплати судового збору прив`язується не тільки до встановлення судом необхідних обставин, передбачених законодавством, але і є правом, а не обов`язком суду.

У зв`язку з цим суд звертає увагу, що до позовної заяви не долучено жодного документа на підтвердження того, що майновий стан позивача ОСОБА_1 не дає їй можливості сплатити визначений законодавством розмір судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу, тобто за подання заяви, що стосується захисту її сімейних прав. За таких обставин суд не вбачає наявності будь-яких підстав для вирішення питання про розстрочення чи відстрочення сплати судового збору.

Також суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї, в електронній формі через електронний кабінет позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Згідно положень ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Судом встановлено, що позовна заява подана через підсистему Електронний суд Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. З урахуванням вищевикладеного, позивачем мають бути надані докази направлення копії позовної заяви та додатків до неї іншим учасникам справи (відповідачу) або в електронний кабінет (якщо учасник справи зобов`язаний мати такий кабінет відповідно до чинного процесуального законодавства), або в паперовій формі рекомендованим листом з описом вкладення.

Однак у матеріалах справи відсутнє будь-яке документальне підтвердження факту направлення позивачем копії позовної заяви та додатків до неї відповідачу в електронний кабінет, якщо він наявний, або рекомендованим листом з описом вкладення в паперовій формі.

Таким чином, подана позовна заява не відповідає вимогам ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позивачу потрібно усунути вищезазначені недоліки позовної заяви або шляхом сплати судового збору у розмірі 968 грн. 96 коп., або шляхом надання документального підтвердження складного матеріального становища, що давало б суду підстави для вирішення питання про розстрочення чи відстрочення сплати судового збору, а також шляхом надання підтвердження направлення копії позовної заяви та додатків до неї в електронний кабінет відповідача (якщо він наявний) або рекомендованим листом з описом вкладення.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 190 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас