Провадження № 2/537/1234/2024
Справа № 536/1531/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2024 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області у складі головуючого судді Дядечка І.І., за участі секретаря судового засідання Скічко Н.В.., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кременчука цивільну справу за позовом Товаритсва з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

установив:

Представник позивача ТОВ «Фінансова компанія «Еліт Фінанс»звернувся до суду з позовом, відповідно до вимог якого прохає суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Еліт Фінанс»заборгованість за кредитним договором у розмірі 78 779 грн 50 коп, сплачений судовий збір в розмірі 3 028 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 7 100 грн.

Ухвалою судді Кременчуцького районного суду Полтавської області від 13.06.2024 дана позовна заява, відповідно до ст. 31 ЦПК України, передана за підсудністю на розгляд до Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 12.07.2024 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник позивача ТОВ «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, завчасно подав до суду заяву відповідно до якої просить розгляд справи проводити без його участі.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суддя дослідивши позовну заяву та матеріали подані в її обґрунтування встановив таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 175 ЦПК України визначено загальні вимоги до форми та змісту позовної заяви .

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, а також юридичні особи.

Згідно з ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України представником в суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду справ у малозначних спорах представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст. 61 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної чи юридичної особи.

Статтею 43 ЦПК України визначені права та обов`язки учасників справи. Так, частиною восьмою цієї статті встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Наведені положення засвідчують обов`язковість та безумовність вимоги процесуального закону стосовно підписання позовної заяви власноручним або електронним цифровим підписом позивача (його представника) або особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, як підтвердження справжньої волі позивача на настання відповідних правових наслідків станом на час звернення до суду із позовом та заявою про забезпечення позову, отже з дотриманням принципу диспозитивності цивільного судочинства.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, позовна заява подана представником ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» - директором ОСОБА_2 з очевидним застосуванням механічних засобів відтворення власноручного підпису - факсиміле.

Аналогічний відбиток факсиміле представника ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» міститься на розрахунку заборгованості за кредитом та на наліпці, яка знаходиться на зворотній стороні позовної заяви.

Факсиміле з латини «facsimile» - зробити подібне. Тобто, фактично - це печатка, кліше, що відтворює власноручний підпис, аналог останнього. У свою чергу, підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису і як почерковий об`єкт має характерні риси, виконується особою власноруч та наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Отже, факсиміле - це печатка, за допомогою якої відтворюється підпис, тобто є копією підпису певної особи. Факсиміле від власноручного підпису відрізняється тим, що відсутня можливість стверджувати про наявність у особи, чий підпис відтворено, дійсної волі на підписання документу.

Частиною 3 ст. 207 ЦК України передбачено, що використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

В свою чергу, використання факсиміле при підписанні позовної заяви не передбачено чинним законодавством, а його застосування за письмовою згодою сторін у даному випадку не застосовується.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно зі сталою практикою Верховного Суду, надіслані на адресу суду процесуальні документи, які підписані з використанням факсиміле, не можуть вважатися такими, що підписані відповідним заявником. Законодавець передбачив обов`язковість та безумовність вимоги цивільного процесуального закону стосовно підписання позовної заяви власноручним або електронним цифровим підписом позивача (його представника) або особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, як підтвердження справжньої волі позивача на настання відповідних правових наслідків станом на час звернення до суду із позовом, отже дотримання принципу диспозитивності. Скріплення позовної заяви підписом позивача або його представника має бути виконане власноручно. (постанови Верховного Суду від 08.07.2021 року у справі № 916/3209/20, від 24.05.2018 у справі № 5027/805-б/2012, від 26.06.2018 у справі № 922/4478/16, від 23.11.2018 у справі № 5023/1668/11; ухвали Верховного Суду від 26.01.2018 у справі №922/1743/17, від 05.06.2018 у справі №826/811/17, від 10.11.2021 у справі №761/10548/18.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Полтавського апеляційного суду від 22.04.2024 по справі №554/7125/23.

Отже, позовна заява, яка підписана за допомогою технічних засобів або факсиміле, в розумінні Цивільного процесуального законодавства України, є такою, що не підписана повноважною особою, оскільки не виражає особисту волю особи, яка здійснила такий підпис, про намір захисту порушених прав.

Приймаючи до уваги те, що використання факсиміле при підписанні позову при зверненні до суду не передбачено чинним законодавством, а випадок його застосування за письмовою згодою сторін у даному випадку не застосовується, а також враховуючи те, що факсиміле по своїй суті є копією графічного зображення підпису особи, суд не може вважати позовну заяву підписаною уповноваженою особою від імені ТОВ «Фінансова компанія «Еліт Фінанс».

Необхідно також зазначити, що звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення. Представник повинен демонструвати повагу до суду, доводячи наявність повноважень на представництво.

Разом з тим, ОСОБА_2 , як представник позивача ТОВ «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» після надходження позовної заяви до суду, заходів, щоб дізнатися про стан розгляду судом поданої ним позовної заяви не виживав, участі у судових засіданнях з розгляду позовної заяви жодного разу не приймав, що ставить під сумнів волевиявлення останнього на підписання вказаної позовної заяви та доданих до неї копій письмових доказів та наявність у нього повноважень на вчинення відповідних процесуальних дій по підписанню та подачі до суду позову від імені ТОВ «Фінансова компанія «Еліт Фінанс».

За таких обставин, у суду відсутні підстави вважити, що позовна заява підписана уповноваженим представником ТОВ «Фінансова компанія «Еліт Фінанс».

Таким чином, оскільки використання факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису процесуальним законом не допускається, факсимільний підпис не підтверджує підписання процесуального документа заявником та не свідчить про волевиявлення особи на підписання документу, тобто у даній справі позовна заява була подана до суду у паперовому вигляді і не підписана представником позивача належним чином (відсутній власноручний підпис), тому вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, провадження у справі було відкрито судом передчасно.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, зокрема, рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема ЦПК України.

Разом з тим, у разі недотримання цих вимог процесуальний закон не передбачає можливості залишення позовної заяви без руху задля підтвердження волевиявлення позивача, а залежно від стадії процесу встановлює безумовні наслідки, зокрема, повернення позовної заяви і доданих до неї документів зі стадії відкриття провадження у справі (п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України) або залишення позову без розгляду після відкриття провадження у справі (п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України).

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 08.07.2021 у справі № 916/3209/20.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Також судом враховано, що судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження управі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього кодексу (ч.1 ст. 377 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також те, що позовна заява Товаритсва з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором була подана до суду у паперовому вигляді і не підписана представником позивача належним чином (відсутній власноручний підпис), тому вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, провадження у справі було відкрито судом передчасно, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду, роз`яснивши позивачу право повторно звернутись до суду після усунення умов, що стали підставою для залишення позовної без розгляду.

Керуючись ст.ст. 187, 257 ЦПК України, суд,

постановив :

Позовну заяву Товаритсва з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 29.08.2024.

Суддя І.І. Дядечко