Справа № 158/117/24
Номер провадження 2/570/820/2024
У Х В А Л А

07 серпня 2024 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю:

секретаря судового засідання Захарук Г.Л.

позивачки ОСОБА_1

відповідачки ОСОБА_2

представників сторін - адвокатів Меніка В., Курила Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне (в порядку спрощеного позовного провадження) цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Ківерцівської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, -

встановив:

В провадженні Рівненського районного суду Рівненської області перебуває зазначена цивільна справа.

Позивачка подала заяву про відвід судді. Заявлений відвід мотивує тим що, як на її думку, розгляд справи у складі суду - судді Красовського О.О. є неможливим, оскільки існують об`єктивні обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді щодо винесення ним справедливого та законного рішення у цій справі. Суддею раніше розглядалася справа 570/5695/23, було ухвалене рішення, і на даний час справа перебуває на розгляді Верховного Суду. У позивачки є підстави недовіряти судді Красовському О. через його упередженість при розгляді справи 158/117/24. Зважаючи на це заявила йому відвід.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 07.08.2024 р. у задоволенні заяви про відвід судді було відмовлено.

До суду надійшла заява про самовідвід.

Зазначається, що уданому випадку виникла ситуація, яка зі сторони поміркованого учасника процесу чи слухача, у разі незаявлення заяви про самовідвід, свідчила б про те, що головуючий дійсно порушує справа сторін та є заінтересованим в ухваленні певного рішення через його небезсторонність. За наведеного суд вважає, що наявні інші підстави, які унеможливлюють розгляд головуючим даної цивільної справи.

В судовому засіданні позивачка та її представник не заперечують проти задоволення заяви про самовідвід.

Представник відповідачки ОСОБА_2 не заперечує проти задоволення заяви.

Такої ж думки відповідачка Захарова З.

Представник Ківерцівської міської ради подав заяву про розгляд справи без їх участі. Тому суд не вбачає необхідності заслуховувати особисті пояснення представника відповідача.

За результатами розгляду заяви суд дійшов наступних висновків.

Зважаючи на складність і різноманітність життєвих явищ законодавець не став встановлювати вичерпний перелік для відводу судді, надавши можливість у кожному окремому випадку вирішувати питання про його об`єктивність і неупередженість. В даному випадку приймається до уваги право учасників процесу на справедливий суд, що закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України). Аналогічний припис закріплений у частині першій статті 10 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VIII єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики (пункт 4). Єдність судової практики є фундаментальною засадою здійснення судочинства і визначається тим, що має гарантувати стабільність правопорядку, об`єктивність і прогнозованість правосуддя. Застосування ж судами різних підходів до тлумачення законодавства, навпаки, призводить до невизначеності закону, його суперечливого та довільного застосування. Також єдність судової практики є складовою вимогою принципу правової визначеності.

У відповідності до частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VII та частини четвертої статті 263 ЦПК України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду і зокрема Великої Палати Верховного Суду враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права, і у суддів відсутні права для не застосування таких висновків.

ВП ВС в ухвалі від 15.09.2022 р. у справі № 201/10234/20 нагадала, що головною метою відводу є гарантія безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

За українською практикою, суддя відмовляє у відводі, якщо вважає його доводи непереконливими.

За практикою ЄСПЛ, суддя повинен переконати учасника справи або розумного спостерігача в своєї об`єктивності. Правосуддя має не тільки бути здійснено; воно має виглядати, як здійснюване. Тобто, сумнів виникає, якщо на перший погляд суд може бути побачений як несправедливий. У свої рішеннях ЄСПЛ зазначає, що будь-який суддя, у відношенні якого існує легітимний привід боятися відсутності безсторонності, має вийти зі справи.

Обставини prima facie вбачаються інтуїтивно, вони не передбачають раціонального аналізу. Вони можуть бути, при раціональному аналізу, визнані помилковими. Ця раціональна відсутність підстав боятися не заважає насправді боятися. Сумніви можуть бути фактично необґрунтованими; достатньо того, що у розумної людини, на її перший погляд, вони викликають побоювання упередженості суду. Сумніви можуть бути будь-якими. Це відповідає на питання, чи потрібний для відводу судді сумнів поза розумним сумнівом чи 50/50. За практикою ЄСПЛ, достатньо мінімального будь-якого сумніву. На персональному рівні суддя не має можливості переконати учасника у власної неупередженості. Тому навіть мінімальні сумніви у учасника процесу є підставою для його відсторонення.

Також приймається до уваги практика Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення «Індра проти Словаччини», згідно якого рекомендовано заявити про самовідвід, коли виникають обґрунтовані сумніви в безсторонності судді, і ця безсторонність може бути пов`язана з розглядом справи та прийняттям рішення щодо тих же осіб, і з тих же обставин чи фактів, щодо яких вже було винесене рішення.

Так, головуючим суддею раніше розглядалася справа 570/5695/23, було ухвалене рішення, і на даний час справа перебуває на розгляді Верховного Суду. Тому у позивачки є підстави недовіряти судді Красовському О., як вона зазначає через його упередженість при розгляді справи 158/117/24, і зважаючи на це заявила йому відвід.

У даному випадку виникла ситуація, яка зі сторони поміркованого учасника процесу чи слухача, у разі незадоволення заяви про самовідвід свідчила б про те, що головуючий дійсно порушує справа сторін та є заінтересованим в ухваленні певного рішення через його небезсторонність.

За наведеного суд вважає, що наявні інші підстави, які унеможливлюють розгляд головуючим даної цивільної справи. Тому, з метою уникнення звинувачень у необ`єктивності, упередженості та заінтересованості в результаті розгляду справи, запобіганню будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді суд вважає за доцільне задоволити заяву про самовідвід.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Задоволити заяву про самовідвід судді Рівненського районного суду Рівненської області Красовського О.О. у цивільній справі № 158/117/24.

Справу передати до канцелярії суду для її подальшого авторозподілу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Красовський О.О.