Провадження № 2-з/686/136/24
УХВАЛА

25 червня 2024 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Мазурок О.В.

при секретарі Колісник Л.В.

за участі представника заявника ОСОБА_1

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницький заяву ОСОБА_2 про забезпечення доказів до подання позовної заяви, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про витребування доказів до пред`явлення позову, просить: витребувати у обслуговуючого кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Новобудова» належним чином завірені копії документів щодо майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 , зокрема договору пайової участі, яукий укладений з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , довідки про повну сплату пайового внеску, а також доказів здійснення такої оплати.

На обґрунтування заяви зазначив, що 31 жовтня 2020 року між ним та ОСОБА_3 було зареєстровано шлюб. За період шлюбу між ОК «ЖБК «Новобудова» було укладено договір пайової участі в будівництві. Відповідно до зазначеного договору, пайовик зобов`язується взяти пайову участь у будівництві об`єкту та реалізації статутної мети і завдань кооперативу з метою отримання у власність квартири АДРЕСА_1 , зокрема договору пайової участі.

Він має намір подати позов про подвіл спільного майна подружжя.

Визнати за ним право власності на ? частини пайових внеснків сплочених у обслуговуючий кооператив за квартиру АДРЕСА_1 , кі сплачені від імені ОСОБА_3 у ОК «ЖБК «Новобудова» та прав і обов`язків згідно зазначеного договору . Визнати за ОСОБА_3 право власності на ? частини пайових внеснків сплочених у обслуговуючий кооператив за квартиру АДРЕСА_1 , кі сплачені від імені ОСОБА_3 у ОК «ЖБК «Новобудова» та прав і обов`язків згідно зазначеного договору. Вищевказані позовні вимоги будуть уточнені після надходження доказів, про забезпечення яких він просить .

Представник заявника в судовосм узасіданні заяву підтримав.

Представник ОСОБА_3 направив до суду заяву про слухання справи за її відсутності.

Заслухавши пояснення представника заявника, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява задоволенню нге підлягає з наступних підстав: відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною 4 статті 84 ЦПК України передбачено, що суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Як вбачається з поданого клопотання, заявник не вказує підстав, які би вказували б, що засіб доказування, а саме копія документів щодо майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 , зокрема договору пайової участі, яукий укладений з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , довідки про повну сплату пайового внеску, а також доказів здійснення такої оплати, може бути втрачене або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим, а саме в клопотанні фактично йдеться про витребування доказів по даній справі, що регулюєтьсяст.84 ЦПК України.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 квітня 2020 року у справі №367/6751/18-ц (провадження №61-23322св19) викладено наступну правову позицію: "Суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим (частина перша статті 116 ЦПК України).

Процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено. Забезпечення доказів - це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Разом з цим, згідно зі статтею 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом".

Таку ж правову позицію щодо вирішення судами питання про забезпечення доказів висловила Велика Палата Верховного Суду упостанові 11 березня 2020 року у справі №9901/608/19.

Тобто забезпечення доказів - це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.

Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18.

Відповідно до положень частин 3, 4 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Заяву про забезпечення доказів, подану в порядку статей 116-117 ЦПК України, слід відрізняти від клопотання про витребування доказів, що може бути подане учасником справи відповідно до статті 84 ЦПК України, оскільки вони є різними за своєю правовою природою.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення доказів.

Керуючись ст. 84, 116 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про забезпечення доказів до подання позовної заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в 15 денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 02.07.2024 року.

Суддя: О.В. Мазурок