Справа № 190/1615/24
Провадження №2/190/458/24
УХВАЛА

30 липня 2024 року м. П`ятихатки

Суддя П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області Фирса Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Департамент адміністративних послуг виконавчого комітету Криворізької міської ради про надання дозволу на реєстрацію місця проживання дитини без згоди батька,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить надати дозвіл на реєстрацію місця проживання малолітньої доньки ОСОБА_3 разом зі позивачем за її адресою реєстрації проживання по АДРЕСА_1 , без згоди її батька ОСОБА_2 ..

Розглянувши подану позовну заяву, прихожу до висновку, що вона не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи положення зазначених норм статей, а також те, що відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 грн., за заявлену у позовній заяві вимогу немайнового характеру позивачу необхідно сплатити 1211,20 грн.

Разом з тим, у поданій позовній заяві позивч ОСОБА_1 порушує питання про звільнення її від сплати судового збору, оскільки вона є членом багатодітної сім`ї.

Вивчивши доводи клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною третьою статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

В той же час позивачем не надано належних доказів на підтвердження її майнового стану, врахування якого є передумовою вирішення питання про звільнення від сплати судового збору, заявник не надала суду даних про наявність/відсутність рухомого чи нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених цивільно процесуальним законодавством, позовна заява підлягає залишенню без руху та наданню позивачу терміну для усунення недоліків, а саме надати до суду квитанцію про оплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 177,185 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Департамент адміністративних послуг виконавчого комітету Криворізької міської ради про надання дозволу на реєстрацію місця проживання дитини без згоди батька - залишити без руху, зобов`язавши позивача усунути виявлені недоліки.

Встановити строк для виконання вимог ухвали десять днів з дня її отримання.

У разі невиправлення зазначених недоліків заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Фирса