Провадження № 2/161/4002/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 серпня 2024 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Філюк Т.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про поділ майна в натурі,-

В С Т А Н О В И Л А:

30 липня 2024 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулись до Луцького міськрайонного суду Волинської області з позовом до ОСОБА_4 , про поділ майна в натурі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175- 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Разом з тим, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.176, 177 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України).

Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачі звернулися до суду з наступними вимогами:

1)провести поділ в натурі житлового будинку АДРЕСА_1 з господарськими надвірними будівлями шляхом виділу в натурі належних співвласникам домоволодіння часток. а саме:

- відповідачу ОСОБА_4 як співвласнику ідеальної частини житлового будинку АДРЕСА_1 (відповідно до плану розподілу № 1 висновку № 17 судової інженерно-технічної експертизи від 10.07.2023 року);

- позивачу ОСОБА_1 як співвласнику 1/3 ідеальної частини житлового будинку АДРЕСА_1 (відповідно до плану розподілу № 1 висновку № 17 судової інженерно-технічної експертизи від 10.07.2023 року);

- позивачам ОСОБА_2 та ОСОБА_2 як співвласникам 1/6 ідеальної частини житлового будинку АДРЕСА_1 (відповідно до плану розподілу № 1 висновку № 17 судової інженерно-технічної експертизи від 10.07.2023 року).

2) припинити право спільної часткової власності ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 з господарськими надвірними будівлями;

3) зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 провести ремонтно-будівельні роботи у житловому будинку

АДРЕСА_2 ) стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 солідарно в користь ОСОБА_4 грошову компенсацію за відхилення від ідеальної частки у домоволодінні в розмірі 3 503 грн.

Відповідно до п.4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, тобто є відображенням прохальної частини позовної заяви.

В позовній заяві мають бути зазначені обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, при цьому, порушене, невизнане або оспорюване суб`єктивне право, свободи чи інтереси, які зазначені позивачем у прохальній частині позову, повинні бути обґрунтовані обставинами, які є юридичними фактами, що в сукупності складають зміст позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 42, ч. 1 ст. 48 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Разом з цим, позивачі зазначили відповідачем ОСОБА_4 , тоді як в прохальній частині позову серед іншого, пред`явлені вимоги до позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Отже, позивачам необхідно визначитися з суб`єктним складом учасників справи та обґрунтувати зміст позовних вимог до відповідача, зазначивши в прохальній частині позовної заяви, які вимоги пред`являються до відповідача.

Позивачі вказали ціну позову 666 100 грн.,та за звернення до суду із вказаною позовною заявою позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 6 661 грн. відповідно до квитанції № 23-1176765/1 від 23 липня 2024 року.

Разом з тим, виходячи зі змісту ст.176 ЦПК України ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, в підтвердження вартості майна та ціни позову позивачі додали до позову звіт про оцінку житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами АДРЕСА_1 , який містить висновок про вартість майна, датованого 30 червня 2023 року, а дата звернення позивачів до суду з позовною заявою 30 липня 2024 року. Вартість житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 станом на червень 2023 року становить 1 448 293 грн.

З огляду на наведене, приходжу до висновку що позовна заява хоча і містить ціну позову, однак, відсутні належні докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна та відповідно дійсної ціни позову, адже, закінчився шестимісячний строк з дати оцінки,також не зрозуміло з чого виходили позивачі, визначаючи ціну позову у розмірі 666 100 грн.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно ч.7 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», встановлено, що прожитковий мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2024 року становить 3028 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлений судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що з позовною заявою звернулись три позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , проте судовий збір в сумі 6 661 грн. сплачено лише одним із них, а саме ОСОБА_1 , що є порушенням вимог ст. 6 Закону України «Про судовий збір».

За викладених обставин, позивачі мають зазначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна (висновок (звіт) про оцінку майна) станом на дату звернення з позовною заявою, та сплатити судовий збір виходячи з ціни позову, кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

(Реквізити сплати судового збору Отримувач коштів: ГУК у Волин.обл/ м.Луцьк/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009371;Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0003550; Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луцький міськрайонний суд Волинської області (назва суду, де розглядається справа).

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вищевказані недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження по справі та позивачам необхідно усунути недоліки, вказані у мотивувальній частині ухвали.

З врахуванням викладеного та відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення зазначених недоліків.

Приведену у відповідність до ст.ст. 175, 177 ЦПК України позовну заяву, позивачам слід направити суду з копією та копіями доданих до неї документів для сторін.

Роз`яснити позивачам, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , про поділ майна в натурі залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивачі відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачевам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя

Луцького міськрайонного суду Т.М.Філюк