Справа № 713/1417/24
Провадження №2/713/325/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02.05.2024 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , неповнолітніх: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , законним представником яких є ОСОБА_8 , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог є ОСОБА_9 про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 , звернулась в суд із позовною заявою про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за законом до відповідачів ОСОБА_2 , неповнолітніх: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , законним представником яких є ОСОБА_10 , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог є ОСОБА_9 .

Відповідно до ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позовна заява ОСОБА_1 не може бути призначена до розгляду, підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у разі подання письмових доказів можуть бути додані їх копії).

Водночас, враховуючи вимоги ч.ч.2, 4 та 5 ст. 95 ЦПК України, докази вважаються поданими належним чином, якщо вони подані в оригіналі або в копії, засвідченої в порядку, встановленому чинним законодавством, із зазначенням особи, у якої наявний оригінал відповідного документу. При цьому учасник справи може своїм підписом засвідчити копію письмового доказу лише у разі, якщо його оригінал знаходиться у такого учасника справи.

До позовної заяви в порушення вимог п.5 ст.177 ЦПК України, не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Позивачка звертаючись до суду з даним позовом просить визнати право власності на спадкове майно ОСОБА_11 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке вона успадкувала за законом після смерті ОСОБА_12 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме житловий будинок з надвірними будівлями та господарськими спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_11 спадкоємцями за законом були ОСОБА_1 , ОСОБА_13 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_14 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Спадкове майно ділилось по 1/3 частці.

Позивачка звертаючись з даним позовом просить визнати право власності на спадкове майно в цілому, а не на частку у спадковому майні. Доказів відмови спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_13 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_14 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , немає. Позивачкою не обґрунтовано позовних вимог щодо визнання права власності на спадкове майно в цілому.

З копії постанови приватного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що ОСОБА_12 залишив заповіт.

Позивачкою не надано відомостей щодо кола спадкоємців за заповітом, посвідченим ОСОБА_12 та і наявність осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні. Не долучено до матеріалів позову копії заповіту.

Відповідно до ч.1, 2 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивачкою не додано клопотання про витребування матеріалів спадкової справи та заповіту.

Позивачкою не надано доказів, що підтверджують факт родинних відносин між ОСОБА_12 та ОСОБА_11 , як доньки та батька.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи

Предметом спору у цій справі є визнання права на спадкове майно в порядку спадкування за законом, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позивачкою не залучено в якості відповідача Банилівську сільську раду Вижницького району Чернівецької області.

Позивачкою зазначено відповідачами неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

У відповідності з вимогами ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена (ч.2 ст.59 ЦПК України).

Неповнолітні особи, зазначені позивачкою в суб`єктному складі позовної заяви не можуть бути відповідачами по даній справі, оскільки дані особи не мають цивільної процесуальної дієздатності та не можуть самостійно здійснювати цивільні процесуальні права, а також виконувати свої обов`язки в суді.

Оскільки діючим законодавством не передбачена можливість дитини особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, для вирішення заявлених позивачем вимог щодо неповнолітньої особи необхідно було зазначити в суб`єктному складі законного представника, який діє в інтересах неповнолітніх відповідачів.

Однак позивачкою формально зазначено, що законним представником неповнолітніх є ОСОБА_10 , без підтвердження відповідними доказами.

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що позовну заяву по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків протягом 7 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , неповнолітніх: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , законним представником яких є ОСОБА_8 , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог є ОСОБА_9 про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за законом, - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачці та повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 7 (Сім) днів з дня отримання позивачкою ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачці.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Іван КИБИЧ