КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2024 року суддя Київського апеляційного суду М.І.Оніщук, перевіривши відповідність вимогам статті 356 ЦПК України апеляційну скаргу ОСОБА_1 , на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2024 року про зупинення провадження у справі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кварторенд», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Нерухомість-інвест», Приватне підприємство «Під Ключ», Комунальне підприємство «Житомирбудзамовник», Товариство з обмеженою відповідальністю «Інжбудкомпані» про визнання права власності, визнання правочину недійсним та скасування державної реєстрації права власності,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 26.02.2024 року провадження у справі зупинено.

Не погоджуючись з ухвалою суду, 14.03.2024 року ОСОБА_1 оскаржив її в апеляційному порядку, направивши апеляційну скаргу засобами поштового зв`язку.

03.07.2024 року апеляційна скарга надійшла до Київського апеляційного суду.

09.07.2024 року матеріали справи витребувано з Шевченківського районного суду міста Києва.

12.08.2024 року матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду.

Під час вивчення матеріалів вказаної апеляційної скарги було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 356 ЦПК України.

До апеляційної скарги долучено клопотання про відстрочення сплати судового збору відповідно до якого, апелянт просить про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що ОСОБА_1 є має на утриманні двох малолітніх дітей, дружна тимчасово не працює, єдиним джерелом існування є заробітна плата, яку позивач витрачає на харчування сім`ї, лікування та оплату комунальних послуг. Тому, враховуючи майновий стан ОСОБА_1 просив відстрочити сплату судового збору до прийняття судового рішення за наслідками розгляду цієї апеляційної скарги.

У задоволенні вказаного клопотання слід відмовити з таких підстав.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Системний аналіз ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вказує на те, що законодавець, визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5 є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Таким чином, підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, жодних документів на підтвердження факту неможливості оплати судового збору скаржником не додано.

За таких обставин, коли в розпорядженні суду відсутні дані, які б свідчили, про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору, або вказував на те, що при їх сплаті заявника буде поставлено у скрутне матеріальне становище, підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Згідно до п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду підлягає сплаті судовий збір: юридичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, фізичною особою - 0,2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За нормами ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 року встановлено у розмірі 3028 грн. 00 коп.

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп. нареквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів УК у Солом. р-ні/Соломян. р-н Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача КазначействоУкраїни (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувачаUA0026010 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А.

Крім того, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, апелянтом в апеляційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність у позивача та відповідача електронного кабінету.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Враховуючи викладене, заявнику необхідно зазначити відомості про наявність або відсутність у позивача та відповідача електронного кабінету, надати до суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі за належними реквізитами.

Згідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім цього, у відповідності до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Заявляючи клопотання про поновлення строку апелянт вказує, що подав апеляційну скаргу у визначений законом строк з дня отримання повного тексту ухвали.

Матеріалами справи підтверджується одержання позивачем ухвали 29.02.2024 року.

Подаючи апеляційну скаргу позивач скористався послугами кур`єрсько-поштового сервісу ФОП ОСОБА_6 . Згідно квитанції кур`єр отримав поштове відправлення 14.03.2024 року, однак доставив його адресату (Київський апеляційний суд) лише 03.07.2024 року, тобто більше ніж через 3 місяці.

Указане ставить під сумнів дату подання апеляційної скарги, а отже апелянту слід надати щодо цієї обставини додаткові пояснення та/або відповідні докази, які б пояснювали довготривалий строк доставки поштового відправлення.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 26 лютого 2024 року про зупинення провадження у справі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кварторенд», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Нерухомість-інвест», Приватне підприємство «Під Ключ», Комунальне підприємство «Житомирбудзамовник», Товариство з обмеженою відповідальністю «Інжбудкомпані» про визнання права власності, визнання правочину недійсним та скасування державної реєстрації права власності - залишити без руху.

Визначити заявнику десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення виявлених недоліків.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги скарга визнається неподаною та повертається скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук