УХВАЛА

12 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 761/26091/23

провадження № 61-10998ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І., розглянув касаційну скаргу, яку від імені Головного управління Національної поліції в Київській області підписала ОСОБА_1 як представник, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 29 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2024 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в Київській області, Київської обласної прокуратури про стягнення моральної шкоди,

постановив ухвалу про наступне:

1. 31 липня 2024 року ОСОБА_1 від імені Головного управління Національної поліції в Київській області (далі - ГУНП в Київській області) як представник підписала та подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення судів першої та апеляційної інстанцій. На підтвердження своїх повноважень ОСОБА_1 до касаційної скарги додала витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) від 26 вересня 2023 року, у якому зазначено, що керівником ГУНП в Київській області є ОСОБА_3 , а також довіреність у порядку передоручення від 16 лютого 2024 року.

2. Ухвалою Верховного Суду від 08 серпня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано ГУНП в Київській області строк для усунення наявних у ній недоліків.

3. 19 серпня 2024 року ОСОБА_1 від імені ГУНП в Київській області підписала та подала уточнену касаційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами. До уточненої касаційної скарги на підтвердження своїх повноважень ОСОБА_1 додала витяг з ЄДР.

4. Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню з наступних підстав.

5. Касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника (частина третя статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК)).

6. Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частини перша, третя статті 58 ЦПК).

7. Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи (пункт 1 частини першої статті 62 ЦПК).

8. Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

9. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності) (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 серпня 2023 року у справі № 740/2873/22 (провадження № 61-8685св23).

10. За змістом касаційної скарги та доданих до неї матеріалів ОСОБА_1 не є керівником ГУНП в Київській області. У такому разі її повноваження діяти від імені ГУНП в Київській області у порядку самопредставництва можуть випливати виключно із закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У суду відсутня інформація про те, що ОСОБА_1 має право діяти у порядку самопредставництва ГУНП в Київській області на підставі саме вказаних актів.

11. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, коли набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (див. ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (пункт 18), Верховного Суду від 23 січня 2024 року у справі № 591/2885/23 та від 24 січня 2024 року у справі № 686/14725/21).

12. Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

13. Визначених відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК документів, які можуть підтвердити повноваження діяти від імені ГУНП в Київській області за правилами самопредставництва, ОСОБА_1 не надано. Входження до кола власне трудових обов`язків ОСОБА_1 здійснення самопредставництва ГУНП в Київській області не підтверджено.

14. Надані ОСОБА_1 витяги з ЄДР та довіреність не засвідчують наявність у неї трудових відносин із ГУНП в Київській області та входження до кола саме її трудових обов`язків здійснення самопредставництва цієї юридичної особи.

15. Касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено (пункт 1 частини четвертої статті 393 ЦПК).

16. Оскільки касаційну скаргу підписала особа, яка не мала права її підписувати, цю скаргу слід повернути.

17. Вказане не перешкоджає повторному зверненню до суду з касаційною скаргою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

18. У зв`язку з поверненням касаційної скарги не підлягає окремому розгляду клопотання ГУНП в Київській області про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень.

Керуючись статтями 260, 261, пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК, Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу, яку від імені Головного управління Національної поліції в Київській області підписала ОСОБА_1 як представник, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 29 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 липня 2024 року у справі № 761/26091/23 повернути особі, яка її подала.

2. Копії ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи, а також особі, яка подала скаргу, разом з доданими до уточненої касаційної скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя П. І. Пархоменко