Справа № 309/3125/24
Провадження № 2/309/782/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого-судді Савицький С.А.

за участю: секретаря судового засідання Мацунич В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Хустської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Після смерті батька спадщину прийняла, але не оформила мама позивача ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .. Після смерті матері відкрилася спадщина і позивач є єдиним спадкоємцем. Спадщина складається із земельних ділянок загальною площею 0, 613 га, які належали батьку позивача згідно Державного акту на право власності на землю серії ІІ-ЗК №020428 зареєстрований у журналі № 10 реєстрації державних актів на право приватної власності під №3317 від 21.07.1999р.. Цільове призначення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку та ведення особистого селянського господарства за адресою АДРЕСА_1 . В даному державному акті на землю вказані три земельні ділянки площею 0,07га, 0,43га та 0,113га.

Позивач ОСОБА_1 після смерті матері фактично прийняв спадщину, але оформити її не може через відсутність правовстановлюючого документу на землю, оформленого на ОСОБА_2 .

Позивач подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Представник Хустської міської ради Бредіхіна Н. подала до суду клопотання про розгляд справи у відсутності їх уповноваженого представника, вирішення справи залишають на розсуд суду.

Розглянувши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно державного акту на право власності на землю серії ІІ ЗК № 020428, який зареєстрований у журналі № 10 реєстрації державних актів на право приватної власності під № 3317 від 21.07.1999р. батько позивача ОСОБА_3 був власником земельних ділянок загальною площею 0, 613 га (які складаються із трьох земельних ділянок) площею 0,07га, 0,43га та 0,113га), цільове призначення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку та ведення особистого селянського господарства, місце розташування АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 09.02.2004р. Після його смерті спадщину фактично прийняла його дружина ОСОБА_2 , яка проживала разом з померлим згідно довідки № 71 від 21.03.2024р. Однак оформити спадщину ОСОБА_2 не мала можливості через втрату оригіналу правовстановлюючого документу на землю.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті спадщину прийняв її син, але оформити спадщину не може через відсутність у спадкодавця правовстановлюючого документу на спадкове майно, що підтверджується листом приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Шкарампота В.Д. № 67/01-16 від 26.03.2024р..

Право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця лише з моменту державної реєстрації цього майна (ч. 2 ст. 1299 Цивільного кодексу України).

Право власності на нерухоме майно може бути оформлено на ім`я особи, яка померла у разі наявності документів, які б підтвердили право власності на майно цієї особи. У випадку відсутності таких документів порушене питання повинно вирішуватись у судовому порядку.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він протягом 6-місячного строку з часу відкриття спадщини не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст.. 1296 Цивільного кодексу України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

У відповідності до ч.1 ст. 328 Цивільного кодексу України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст.ст. 317, 319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права й обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

У відповідності до ч. 2 ст. 331 Цивільного кодексу України якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Відповідно до ст.392 Цивільного кодексу України особа має право звернутися до суду з позовом про визнання права власності:

1)якщо це право оспорюється або не визнається іншими особами (за умови, що позивач не перебуває з цими особами у зобов`язальних відносинах, оскільки права осіб, які перебувають у зобов`язальних відносинах, повинні захищатися за допомогою відповідних норм інституту зобов`язального права);

2)у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності

Передумовою для застосування ст.392 ЦК України є відсутність іншого, окрім судового, шляху для відновлення порушеного права. Іншого шляху виготовлення правовстановлюючого документу на дану будівлю не має.

Враховуючи встановлені по справі обставини та наведені вимоги закону суд вважає, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду. В матеріалах справи достатньо доказів, які дають підстави задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Судом враховується, що при цьому права та інтереси третіх осіб не порушуються.

Судові витрати слід покласти на позивача.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 258, 259, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 317, 319, 321, 355-357, 375, 376 ЦК України суд,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , мешканцем АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_2 на об`єкти нерухомого майна, а саме: земельні ділянки загальною площею 0, 613 га, які згідно державного акту на право власності на землю серії ІІ ЗК № 020428 від 21.07.1999р. складаються із трьох земельних ділянок площею 0,07га, 0,43га та 0,113га, цільове призначення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку та ведення особистого селянського господарства, місце розташування АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.