Провадження №2/359/1047/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.05.2024 р. м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Чирки С.С.,

при секретарі судового засівання Дьяченку В.В.

за участю

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Бориспільського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина. Спадкоємцями померлого є ОСОБА_1 (дочка померлого сина спадкодавця, ОСОБА_5 ), ОСОБА_4 (син померлого сина спадкодавця, ОСОБА_6 ), ОСОБА_2 (син спадкодавця). У встановлений законом строк позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що у неї складено перебігав період вагітності. Після пологів позивач мала постійно контролювати свій тиск для його нормалізації. В той же час, новонароджена дитина знаходилася виключно на грудному вигодовуванні. Отже, її фізичний стан, наявність новонародженої дитини виключно на грудному вигодовуванні, наявність ще двох неповнолітніх дітей 2010 та 2015 років народження, а також велика відстань між місцем постійного проживання і місцем знаходження спадкового майна і де відкрита спадщина Відповідачем - ОСОБА_2 , не дозволили вчасно звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини.

У зв`язку з вище вказаним ОСОБА_1 просила суд визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 .

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2024 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.42).

01 квітня 2024 року ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області витребувано у Другої бориспільської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.75).

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі та наполягала на їх задоволенні.

Відповідач та його представник в судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечили та просили в задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Третя особа в судове засідання не з`явилась, про час, день та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши та оцінивши доказу у справі, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_7 . Вказана обставина підтверджується витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про народження, витяг № 1, з якого вбачається, що ОСОБА_5 був сином ОСОБА_7 (а.с.117). В свою чергу ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 (а.с.12), свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 (а.с.11), свідоцтвом про зміну імені серії НОМЕР_3 (а.с.16) та свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 (а.с.14).

ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_8 2016 року народження, ОСОБА_9 2023 року народження та ОСОБА_10 2010 року народження, що підтверджується копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_5 (а.с.10), серії НОМЕР_6 (а.с.9) та серії НОМЕР_7 (а.с.8).

Відповідач ОСОБА_2 є сином ОСОБА_7 , вказана обставина підтверджується, копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_8 (а.с.97).

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_9 (а.с.96).

З копії спадкової справи №209/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 вбачається, що 04.11.2022 року ОСОБА_2 звернувся до державного нотаріуса із заявою зареєстрованою під №805 про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_4 (а.с.95)

05 грудня 2023 року Друга Бориспільська державна нотаріальна контора у відповідь на заяву позивача надала відповідь, з якої слідує, що ОСОБА_1 у встановлений законом строк не подала заяву про прийняття спадщини та відповідно до п.1 ст.1272 ЦК України вважається такою, що не прийняла спадщину (а.с.135).

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропущення строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропущення строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача, щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18).

Як роз`яснено у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Як роз`яснив Пленуму Верховного суду України в п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За правилами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 послалася на те, що вона не мала можливості у передбачений законом строк звернутися із заявою до нотаріальної контори, тому що вона не була обізнана з фактом наявності спадщини. Також у неї тяжко проходив перебіг вагітності та на той час на її утриманні перебувало двоє дітей.

Разом з цим, матеріали цивільної справи не містять належних доказів, які б підтверджували ту обставину, що у позивача тяжко проходив період вагітності. Суд критично оцінює докази надані позивачем у вигляді скриншотів інтернет-сторінок, оскільки такі документи є паперовим відображенням електронного документа та самі по собі не можуть бути доказом у справі. Вони визнаються доказом, якщо виготовлені, видані й засвідчені власником відповідного інтернет-ресурсу або провайдером, тобто набувають статусу письмового доказу.

Аналогічні висновки викладені у постанові Касаційного цивільного суду від 07.07.2021 у справі №587/2051/18.

У постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12).

За таких обставин суд вважає, що незнання факту відкриття спадщини не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Є непереконливим також посилання позивача, на перебування її у стані вагітності та наявність на той час двох дітей як на поважність обставин пропуску строку. Суд вважає необгрунтованим твердження позивача, що перебування її у стані вагітності та наявність двох дітей стало на заваді вчасного звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

За таких обставин суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України витрати по справі відносяться за рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76-82, 89, 141, 259, 263-265, 274-279 ЦПК України,ст. 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 20 травня 2024 року.

Суддя Чирка С.С.