Справа № 296/9606/19
У Х В А Л А

Іменем України

24 квітня 2024 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Драч Ю.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування судового наказу, -

встановив:

29 жовтня 2019 року суддею Корольовського районного суду Драчем Ю. І. винесено судовий наказ у справі № 296/9606/19 про стягнення з ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради, заборгованість за послуги з водопостачання та водовідведення в сумі 17633,26 грн. та 192,10 грн. сплаченого судового збору.

16.04.2024 ОСОБА_1 подано заяву про скасування судового наказу в інтересах ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 лише зареєстрований за даною адресою, однак не проживає там з 2009 року. Окрім того, за вказаною адресою зареєстровано четверо осіб, однак заборгованість стягнуто лише з нього.

Також, заявник просить суд поновити строк звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, оскільки про його існування дізнався лише в березні 2024 року, після списання з його рахунку коштів.

Крім цього, заявник просить суд здійснити поворот виконання судового наказу та стягнути судові витрати.

Розглянувши заяву про скасування судового наказу, поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу та поворот виконання судового рішення, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про задоволення клопотання про поновлення строку на подачу заяви про скасування судового наказу та про задоволення заяви про скасування судового наказу, оскільки з матеріалів справи та заяви вбачається, що боржник не визнає свій обов`язок перед заявником, а отже існує спір, який підлягає розгляду судом у позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 про поновлення строку на подачу заяви про скасування судового наказу та про скасування судового наказу підлягає задоволенню.

Відповідно до приписів ч.3 ст.171 ЦПК України в ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому ст.444 цього Кодексу.

Згідно вимог частини 5 та частини 6 ст.444 ЦПК України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Конституційний суд України у своєму рішенні від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011 вказав, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала. Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням. Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням.

Відповідно до ст. 444 ЦПК України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем. За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується. При вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

За змістом частин першої, третьої статті 444 ЦПК України поворот виконання рішення, якщо цього вимагає відповідач, можливий у будь-якому випадку, незалежно від того, в якому порядку (апеляційному, касаційному чи за нововиявленими обставинами) скасовано судове рішення.

Судом встановлено, що у зв`язку з виконанням судового наказу Корольовського районного суду м. Житомира від 29.10.2019 з боржника на користь Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради стягнуто 17825,36 грн., тому вимога заявника про поворот виконання судового наказу та стягнення грошових коштів у розмірі 17825,36 грн. є обґрунтованою та доведеною, відтак суд дійшов висновку про її задоволення.

Щодо вимоги заявника про стягнення із Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради суми сплаченого судового збору за подання заяви про скасування судового наказу у розмірі 151,40 грн., суд зазначає наступне.

Стаття 7 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік підстав для повернення судового збору.

Положення ст.164 ЦПК України не передбачає порядку розподілу судових витрат, а саме судового збору за подачу заяви про скасування судового наказу. Частина друга вказаної статті передбачає лише можливість врахування суми судового збору, сплаченої за видачу судового наказу, до суми судового збору, яка має бути сплачена стягувачем при зверненні до суду в порядку позовного провадження.

Крім того норми ст.171 ЦПК України також не передбачають відшкодування судових витрат на користь особи, яка звернулась до суду із заявою про скасування судового наказу, в тому числі за рахунок стягувача.

Суд зазначає, що в разі скасування судового наказу, стягувач має право звернутись до суду з позовом про стягнення з боржника відповідних витрат, а тому при скасуванні судового наказу розподіл судових витрат не здійснюється.

Оскільки ст.141 ЦПК України регулює питання розподілу судових витрат в позовному провадженні, а нормами розділу ІІ ЦПК України не передбачено стягнення із стягувача на користь боржника судового збору, сплаченого при поданні заяви про скасування судового наказу у разі її задоволення, то сплачений судовий збір не підлягає стягненню на користь боржника.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що у стягненні судового збору, сплаченого при подачі заяви про скасування судового наказу, слід відмовити, тому що відшкодування суми судового збору, сплаченого у наказному провадженні, підлягає відшкодуванню лише на користь заявника, який звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу, шляхом зарахування такого до судового збору, сплаченого у разі пред`явлення ним позову до боржника. Водночас чинним процесуальним законодавством не передбачено відшкодування боржнику судових витрат у виді судового збору, сплаченого за подання заяви про скасування судового наказу.

Керуючись ст.ст.170,171 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Поновити строк для звернення до суду із заявою про скасування судового наказу.

Заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування судового наказу задовольнити частково.

Скасувати судовий наказ по справі № 296/9606/19, від 29 жовтня 2019 року виданий Корольовським районним судом м.Житомира за заявою Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з водопостачання та водовідведення з ОСОБА_2 .

Допустити поворот виконання судового наказу Корольовського районного суду м. Житомира від 29.10.2019 у справі № 296/9606/19.

Стягнути з Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради на користь ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 17825,36 грн. стягнуті за судовим наказом Корольовського районного суду м. Житомира від 29.10.2019 у справі № 296/9606/23.

У задоволенні решти вимог відмовити.

Роз`яснити Комунальному підприємству «Житомирводоканал» Житомирської міської ради, що заявлені вимоги можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. І. Драч