Провадження № 2-зз/756/39/24
Оболонський районний суд міста києва
УХВАЛА

Іменем України

16 вересня 2024 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Пукало А.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування арешту, накладеного ухвалами суду на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із зазначеною заявою.

Перевіривши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що воно підлягає поверненню, виходячи з такого.

За змістом ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно із ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до зазначених норм процесуального закону із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору.

З аналізу заяви не вбачається, що ОСОБА_1 є учасником цивільної справи, у якій вживались заходи забезпечення позову та накладався судовим рішенням арешт на зазначену заявником квартиру. Також з наданих заявником документів вбачається, що він не є власником згаданої квартири.

Заявником до матеріалів справи долучені відомості з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, в якому зазначені ухвали Оболонського районного суду м. Києва № 2-4943/2004 від 16.11.2004 та № 2-3695/2007 від 10.07.2007.

В ході з`ясування можливості розгляду заяви, було встановлено, що у провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 2-4943/2004 за позовом Комунального підприємства «Управління житлового господарства» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості з комунальних послуг.

Як вбачається з рішення суду, ОСОБА_1 не учасником справи, отже не має права ініціювати питання скасування арешту у межах зазначеної справи.

Крім того, у провадженні суду перебувала цивільна справа № 2-3695/2007 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Федоришин О.П., про визнання довіреності та договору дарування недійсним.

Ухвалою суду від 17 березня 2010 року (справа № 2-23/09) арешт, накладений у межах зазначеної справи ухвалою від 10 липня 2007 року був скасований. Отже, питання скасування арешту, накладеного ухвалою суду від 10 липня 2007 року у справі № 2-3695/2007, вже розглянуте та вирішене судом.

У згаданій справі ОСОБА_1 брав участь в якості представника ОСОБА_2 . Втім, враховуючи, що за твердженням заявника ОСОБА_2 помер, його повноваження є припиненими згідно з п. 6 ч. 1 ст. 248 ЦК України.

Окремо слід зазначити, що заява не містить вичерпних відомостей про учасників справи, зокрема, їх повне найменування та адресу.

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки положеннями ЦПК України не врегульовано питання щодо повернення клопотання про скасування заходів забезпечення позову з підстав звернення з цим клопотанням особою, яка не має права її підписувати, тому судом до поданого клопотання застосовується аналогія процесуального закону, а саме положення ст. 185 вказаного Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин заява ОСОБА_1 про скасування арешту підлягає поверненню з підстав, передбачених п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Разом з цим, суд зазначає, що особа, яка є власником (володільцем) майна і яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно та про зняття з нього арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст. 260 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування арешту, накладеного ухвалами суду на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.В. Пукало