Справа № 199/2951/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2024 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі головуючого судді Авраменка А.М.,

при секретарі судового засідання Циганок К.С.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Дніпро клопотання представника позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про виключення запису як батька з актового запису про народження дитини,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться вищевказана цивільна справа, яку призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження у підготовче засідання останній раз на 19 вересня 2024 року.

У підготовчому засіданні представником позивача було заявлено клопотання про призначення у справі судової експертизи з метою визначення, чи є позивач біологічною бабусею малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Клопотання мотивоване тим, що висновок судової молекулярно-генетичної експертизи є одним із тих доказів, на підставі яких перед судом доводиться або спростовується факт біологічного батьківства особи, що входить до предмету доказування у даній справі. А оскільки імовірний батько вказаної дитини, який є сином позивач, помер, його біологічні зразки не збереглись, призначення експертизи можливе лише шляхом встановлення наявності кровного споріднення між дитиною та позивачем, як передбачуваною бабусею цієї дитини, матір`ю якої (дитини) є відповідач. Проведення експертизи представник позивача просила доручити Дніпропетровському обласному бюро судово-медичної експертизи.

Інші учасники розгляду справи в підготовче засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись.

За таких обставин, керуючись положеннями ст.ст.198, 223 ЦПК України, суд приходить до висновку про можливість проведення підготовчого засідання за наведеної явки учасників розгляду справи задля вирішення процесуального питання про призначення у справі відповідної судової експертизи.

Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали клопотання представника позивача та ознайомившись із матеріалами цивільної справи, суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного.

Так, як вказувалось вище, в провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа №199/2951/24 (провадження №2/199/1896/24) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про виключення запису як батька з актового запису про народження дитини. Предметом спору у справі є батьківство померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 сина позивача ОСОБА_3 стосовно дитини відповідача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому матеріали справи не містять жодних відомостей про збереження біологічних зразків померлого, а представник позивача факт наявності придатних для проведення експертизи біологічних зразків померлого категорично заперечує.

Нормою ст.197 ч.2 п.п.8, 10 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи, а також вирішує питання про призначення експертизи.

За змістом ст.ст.12, 13, 76, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Доказування не можу ґрунтуватись на припущеннях. Одним із джерел доказів є висновок експерта.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив у справі Калачева проти Російської Федерації, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства («Kalacheva v. Russia», заява №3451/05, пункт 34, рішення ЄСПЛ від 07 травня 2009 року).

Аналогічної правової позиції притримується і Верховний Суд у своїх постановах від 01 березня 2023 року по справі №715/646/21, від 30 травня 2023 року по справі №592/4443/17, від 21 червня 2023 року по справі №369/9813/20, від 28 червня 2023 року по справі №592/6307/16-ц, від 11 липня 2023 року по справі №449/433/22.

За змістом норм ст.ст.102, 103 ЦПК України, ст.1 Закону України «Про судову експертизу» суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Відповідно до ст.104 ЦПК України, ст.7-1 Закону України «Про судову експертизу» про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Положеннями ст.252 ч.1 п.5 ЦПК України визначено, що суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи, про що постановляє ухвалу (ч.4 тієї ж статті).

Згідно ст.253 ч.1 п.9 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, на час проведення експертизи.

Підсумовуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що для встановлення обставин, які входять до предмета доказування, а отже мають виключне значення для розгляду справи і ухвалення рішення по суті спору, зокрема для встановлення дійсності обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог, а саме, що її померлий син не є біологічним батьком дитини відповідача, необхідні спеціальні знання в тому числі в області молекулярної генетики, суд вважає за можливе клопотання представника позивача задовольнити та призначити по даній цивільній справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручити Дніпропетровському обласному бюро судово-медичної експертизи, а оплату експертизи покласти на позивача.

При цьому, суд вважає за необхідне зупинити провадження у даній цивільній справі на час проведення призначеної експертизи з огляду на те, що в розпорядження експертної установи будуть надані матеріали цієї цивільної справи, а також оскільки подальший розгляд справи по суті не вбачається можливим до отримання висновку експертизи.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.12, 13, 76, 81, 102-108, 197, 252, 253, 258, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи по цивільній справі задовольнити.

Призначити по цивільній справі №199/2951/24 (провадження №2/199/1896/24) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа Амур-Нижньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про виключення запису як батька з актового запису про народження дитини судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручити експертам Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи (адреса місцезнаходження: 49005, м. Дніпро, площа Соборна, 14).

На вирішення призначеної експертизи поставити наступне питання:

-Чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), біологічною бабусею дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матір`ю якого є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 )? Якщо ж ОСОБА_2 та ОСОБА_4 мають кровну спорідненість, то яка величина вірогідності підтвердження споріднення (у відсотковому відношенні)?

Експерта попередити про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст.384, 385 КК України.

В розпорядження експерта для проведення призначеної судом експертизи надати матеріали цивільної справи №199/2951/24 (провадження №2/199/1896/24).

Зобов`язати сторін по справі на вимогу експерта з`явитись та забезпечити явку малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до експертної установи у визначений експертом день та час з паспортами та свідоцтвом про народження дитини для відібрання в них необхідних для проведення експертизи зразків, а також вчинення інших дій, що є обов`язковими для проведення призначеної судом експертизи.

Витрати, пов`язані з проведенням призначеної судом експертизи, покласти на позивача.

На час проведення призначеної судом експертизи провадження у цивільній справі зупинити.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська або безпосередньо до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали складено 19 вересня 2024 року.

Суддя А.М. Авраменко