УХВАЛА

19 січня 2024 року

м. Київ

справа № 369/11775/20

провадження № 61-15059ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 12 вересня 2023 року за заявою ОСОБА_1 про заміну сторони у виконавчому провадженні шляхом заміни боржника його правонаступником у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинської районної ради Київської області, третя особа - ОСОБА_2 , про визнання незаконними та скасування рішень, визнання незаконними та скасування розпоряджень, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

20 жовтня 2023 року ОСОБА_1 , із використанням засобів поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 12 вересня 2023 року, ухвалити нове рішення, яким задовольнити вимоги заявника.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 жовтня 2023 року справу № 369/11775/20 (касаційне провадження № 61-15059ск23) призначено судді-доповідачеві Погрібному С. О.

Ухвалою Верховного Суду від 10 жовтня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху на надано строк для усунення недоліків, зокрема, запропоновано заявнику подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести підстави для його поновлення, сплати судового збору, зазначення відомостей про наявність електронного кабінету .

14 листопада 2023 року зазначена ухвала направлялась заявнику на вказану в касаційній скарзі адресу: АДРЕСА_1 , проте вказане поштове відправлення було повернуте 22 грудня 2023 року на адресу Верховного Суду без вручення адресату.

Згідно розпорядження Верховного Суду № 31/0/226-24 від 09 січня 2024 року, у зв`язку з обранням до Великої Палати Верховного Суду судді Погрібного С. О., здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи за касаційним провадженням № 61-15059ск23, справу призначено судді-доповідачеві Петрову Є. В.

Станом на 19 січня 2023 року недоліки касаційної скарги не усунуто.

Заявник подав касаційну скаргу без додержання вимог процесуального закону, чинного на момент звернення зі скаргою.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Верховний Суд виходить з того, що причини пропуску процесуального строку можуть бути визнані поважними, у тому випадку, коли таке недотримання строку касаційного оскарження зумовлене, зокрема, діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, які безумовно перешкоджали скаржникові своєчасно звернутися з такою скаргою.

Оскаржувану постанову суд апеляційної інстанції ухвалив 12 вересня 2023 року, заявник подав касаційну скаргу 20 жовтня 2023 року, отже із пропуском строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції, який закінчився 12 жовтня 2023 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 12 вересня 2023 року, оскільки вперше подану касаційну скаргу Верховний Суд повернув відповідно до ухвали від 17 жовтня 2023 року у зв`язку із наданням неналежних доказів на підтвердження повноважень представника ОСОБА_1 - адвоката Титикала Р. С. Заявник зазначив, що його представник Титикало Р. С. під час підготовки документів для звернення із касаційною скаргою зробив помилку при заповненні ордера на надання правничої (правової) допомоги, зокрема помилково зазначив орган, у якому надається допомога, «Київський апеляційний суд» замість «Касаційний цивільний суд».

Враховуючи, що разом із повторно поданою касаційною скаргою ОСОБА_1 надав належно оформлений ордер на надання правничої (правової) допомоги, тож просить Суд поновити строк на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції.

Наведені заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення Верховний Суд ухвалою від 10 листопада 2023 року визнав не поважними.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Верховний Суд наголошує на тому, що під час звернення із касаційною скаргою сторони зобов`язані неухильно дотримуватися імперативних приписів закону, якими встановлені вимоги щодо оформлення касаційної скарги. Враховуючи, що правом сторони під час подання касаційної скарги є залучення представника, тому неухильно повинні бути дотримані вимоги щодо підтвердження повноважень на звернення з касаційною скаргою. Наведення як поважної причини пропуску процесуального строку, яка є достатньою для повторного звернення із касаційною скаргою, факт недотримання заявником вимог, встановлених процесуальним законом, для оформлення касаційної скарги (ненадання підтвердження повноважень на звернення із касаційною скаргою), відхиляється Верховним Судом.

Оскільки допущення помилки під час попереднього звернення із касаційною скаргою зумовлено неналежним виконанням процесуальних обов`язків представника ОСОБА_1 - адвоката Титикала Р. М., зокрема щодо оформлення касаційної скарги (неподання доказів на підтвердження повноважень подавати касаційну скаргу), а у клопотанні, яке додано до касаційної скарги не наведені

будь-які доводи, які б свідчили про наявність інших поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження, Верховний Суд дійшов висновку, що заявник не довів поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції.

Отже, ОСОБА_1 повинен надати Суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення у справі із наведенням поважних причин пропуску процесуального строку та надання доказів на їх підтвердження.

Також, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ на підтвердження сплати судового збору.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2023 року визначено на рівні 2 684, 00 грн.

Підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір за подання касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою складає 0, 2 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги у цій справі, становить 536, 80 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір

(Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору потрібно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документ, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами».

Відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) (далі - ЄСІТС (модулі)), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Згідно з частиною сьомою статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом (частина восьма статті 14 ЦПК України).

У касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає касаційну скаргу (пункт 2 частини другої статті 392 ЦПК України).

Зазначена касаційна скарга подана фізичною особою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Титикало Р. С., наявність електронного кабінету якого у скарзі не зазначено.

Враховуючи, що з 18 жовтня 2023 року наявність у адвоката електронного кабінету в ЄСІТС, за загальним правилом, є обов`язковою, Верховний Суд встановив заявнику обов`язок надати виправлену касаційну скаргу, в якій зазначити відомості про наявність у нього електронного кабінету із зазначенням його адреси, у випадку відсутності такого здійснити його реєстрацію або повідомити про існування обставин, зазначених в абзаці 3 частини шостої статті 14 ЦПК України

Відповідно до частини першої статті 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

У частині другій статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження строку для усунення вказаних вище недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 120, 127, 390, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров