ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4947/24 Справа № 233/6265/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Левчук О.О. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

13 травня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача: Агєєва О.В.

суддів: Бондар Я.М. Корчистої О.І.,

розглянувши апеляційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу Одеської області ОСОБА_1 на ухвалу Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 21 березня 2024 року у цивільній справі № 233/6265/16-ц за скаргою ОСОБА_1 на дії Головного державного виконавця Приморського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Приморського міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Офіцерової Людмили Леонідівни, боржник приватний виконавець виконавчого округу Донецької області ОСОБА_1, стягувач Державна судова адміністрація України, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга приватного виконавця виконавчого округу Одеської області ОСОБА_1 на ухвалу Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 21 березня 2024 року у цивільній справі № 233/6265/16-ц за скаргою ОСОБА_1 на дії Головного державного виконавця Приморського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Приморського міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Офіцерової Людмили Леонідівни, боржник приватний виконавець виконавчого округу Донецької області ОСОБА_1, стягувач Державна судова адміністрація України.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 29 квітня 2024 року відмовлено в задоволенні клопотання приватного виконавця виконавчого округу Одеської області ОСОБА_1 про звільненні від сплати судового збору, залишено апеляційну скаргу без руху та заявнику було надано десятиденний строк з дня вручення копії ухвали для сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

На виконання ухвали Дніпровського апеляційного суду від 29 квітня 2024 року, від приватного виконавця ОСОБА_1 на адресу Дніпровського апеляційного суду надійшло клопотання, про звільнення від сплати судового збору.

За пунктами 1, 2 частини 1 та частини 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є, зокрема члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищенаведеною правовою нормою Закону України «Про судовий збір» встановлено чіткий та вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору.

Аналіз частин 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку, що зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є не обов`язком суду, а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в рішенні від 19 червня 2011 року в справі Креуз проти Польщі («Kreuz v. Poland») зазначав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. При цьому положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, станом на 13 травня 2024 року вимоги ухвали Дніпровського апеляційного суду від 29 квітня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху не виконані.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (рішення ЄСПЛ «Чірікоста і Віола проти Італії»).

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 3 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В постанові Верховного Суду від 21 червня 2023 року у справі №235/1207/20 висловлено правову позицію, що оскільки в цій справі приватний виконавець виконавчого округу Донецької області ОСОБА_1 не діє в особистих інтересах, а є суб`єктом, який здійснює виконання судового рішення, то вона не є особою, яка належить до категорії осіб, стосовно яких законодавцем встановлені пільги щодо сплати судового збору, тому підстав для звільнення її від сплати судового збору немає.

Постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у справі №225/2213/20 від 06 листопада 2023 року зазначено про необхідність сплати державним або приватним виконавцем судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції. Приватний виконавець ОСОБА_1 не діє в особистих інтересах, а є суб`єктом, який здійснює виконання судового рішення, й вона не є особою, яка належить до категорії осіб, стосовно яких законодавцем встановлені пільги щодо сплати судового збору. Тому відсутні правові підстави для звільнення її від сплати судового збору.

Враховуючи вищезазначене, безпідставними є посилання скаржника, як на підставу для звільнення від сплати судового збору, на довідку від 22 липня 2022 року № 5105- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань та виписки з поточних рахунків.

Посилання ОСОБА_1 на те, що апелянтом у даній справі виступає не приватний виконавець, а фізична особа ОСОБА_1 , так як порушено її права та інтереси саме як фізичної особи, не відповідає дійсності, оскільки постановою Верховного Суду у справі № 233/6265/16-ц від 27.11.2023 судовий збір стягнуто саме з приватного виконавця виконавчого округу Донецької області ОСОБА_1, на підставі якої видано виконавчий лист та відкрито виконавче провадження.

Отже, клопотання приватного виконавця виконавчого округу Одеської області ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені саме в постановах Верховного Суду.

Згідно з частиною 1 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 185 ЦПК України визначено, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Скаржнику надавався достатній строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги однак він не скористався процесуальними правами щодо усунення недоліків апеляційної скарги та не проявив належної обачності у захисті своїх прав.

Таким чином, з огляду на відсутність підстав для звільнення скаржника від сплати судового збору та те, що приватним виконавцем ОСОБА_1 не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги, відповідно до частини 3 статті 185, статті 357 ЦПК України апеляційна скарга вважається неподаною і підлягає поверненню скаржнику.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання виконавця виконавчого округу Одеської області ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 21 березня 2024 року, відмовити.

Апеляційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу Одеської області ОСОБА_1 на ухвалу Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 21 березня 2024 року у цивільній справі № 233/6265/16-ц за скаргою ОСОБА_1 на дії Головного державного виконавця Приморського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Приморського міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Офіцерової Людмили Леонідівни, боржник приватний виконавець виконавчого округу Донецької області ОСОБА_1, стягувач Державна судова адміністрація України повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її підписання.

Судді: