Справа № 206/774/20
Провадження № 2-во/206/43/24
УХВАЛА

10 вересня 2024 року суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Сухоруков А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» Дашко Володимира Миколайовича про виправлення описки в ухвалі Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 23.03.2020 по цивільній справі №206/774/20 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

28.08.2024 до канцелярії суду від представника позивача ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» надійшла заява про виправлення описки, в якій він просить суд виправити описку в ухвалі суду від 23.03.2020 року по справі 206/774/20, якою було повернуто судовий збір, сплачений за розгляд позовної заяви Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, оскільки було допущено помилку в назві казначейської служби, а саме: виправити на вірне Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

Згідно ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

У зв`язку з чим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути заяву у відсутності сторін, без фіксування судового процесу.

Дослідивши заяву представника позивача ОСОБА_2 про виправлення описки, долучені до неї документи, матеріали цивільної справи № 206/774/20, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

21.02.2020 до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшли матеріали цивільної справи за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Позовна заява ухвалою судді від 04.03.2020 була залишена без руху як така, що не відповідала вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, та в подальшому повернута позивачу в зв`язку із не усуненням визначених недоліків у встановлений строк ухвалою судді від 23.03.2020. Також було зобов`язано Управління Державної казначейської служби України в Індустріальному районі м. Дніпра (вул. 20 років Перемоги, 51 м. Дніпро, 49127) повернути позивачу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (рах. № 3111, МФО 305299, юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д) сплачений судовий збір, суму в розмірі 2102,00 грн. згідно квитанції № РROM1В1N0X від 11.02.2020 р.

З матеріалів справи встановлено, що представником позивача до позовної заяви було долучено платіжне доручення № РROM1В1N0X від 11.02.2020 р., одержувач: УК в Індустріальному районі м. Дніпра (а.с. 1).

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 ст. 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків та ін.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом.

У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

В той же час, відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, однак стороною не було уточнено зміст вимог, такі помилки судом не виправляються (Ухвала Верховного Суду України від 22.02.2017 р. у справі № 6-788цс16).

Так, дослідивши матеріали цивільної справи № 206/774/20, ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 23.03.2020 та заяву про виправлення описки, суд не вважає, що в даному випадку мала місце описка, допущена саме судом, оскільки ухвала суду була постановлена в межах заявлених вимог і на підставі наданих доказів.

Крім того, заявником не було надано жодного доказу неможливості реалізації (виконання) ухваленого рішення (наприклад, відмова будь-якого органу), саме з підстав наявності у рішенні суду описки. До того ж, з моменту постановлення ухвали до моменту звернення представника позивача до суду із заявою про виправлення описки минуло більше 4 років.

Перевіривши та з`ясувавши всі обставини справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки, якої на думку представника позивача припустився суд при постановлені ухвали Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 23.03.2020 по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, а відтак заява представника позивача ОСОБА_2 про виправлення описки задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 260-261, 263, 269, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» Дашко Володимира Миколайовича про виправлення описки в ухвалі Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 23.03.2020 по цивільній справі №206/774/20 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити повністю.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя А.О. Сухоруков