Справа № 128/5056/23

РІШЕННЯ

Іменем України

18 вересня 2024 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Дусанюк Н.О.,

за відсутності учасників справи,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Лука-Мелешківська сільська рада Вінницького району Вінницької області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин,

УСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаною заявою, яка обґрунтована тим, що вона народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в сім`ї ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . На даний час її прізвище змінено на ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 померла. Вона звернулася до Тиврівської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з прибудовами, господарською будівлею та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 . В Тиврівській державній нотаріальній конторі 18.05.2012 була заведена спадкова справа №128/2012 до майна ОСОБА_6 . Однак постановою від 22.11.2023 №685/02-14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з прибудовами, господарською будівлею та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 . Відмова нотаріуса ґрунтується на тому, що в її свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 матір`ю записана ОСОБА_4 , в свідоцтві про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 її дошлюбне прізвище записано « ОСОБА_5 ». Також нотаріус в постанові від 22.11.2023 №685/02-14 вказує, що 27.02.1974 в Тиврівському райвідділі РАГС було розірвано шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 і після розірвання шлюбу дружина мала прізвище ОСОБА_8 . Нотаріус вказує, що 18.06.1979 в Яришівській сільській раді Тиврівського району Вінницької області було укладено шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_9 і вже після реєстрації цього шлюбу присвоєно прізвище « ОСОБА_10 ». Державний нотаріус в постанові від 22.11.2023 №685/02-14 зробив висновок, що на підставі вищевказаних документів в свідоцтві про народження ОСОБА_11 від 17.08.1974 мати записана як ОСОБА_4 , яка з 27.02.1974 носила прізвище ОСОБА_8 . Тобто різниця в зазначенні прізвища померлої ОСОБА_6 стала підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії. Окрім як в судовому порядку, вирішити даний юридичний факт немає можливості. Встановлення факту необхідне їй для того, щоб здійснити спадкування за законом на майно. Тому просить встановити факт родинних відносин, а саме: що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною дочкою ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 14.12.2023 відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд в порядку окремого провадження.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 23.01.2024 витребувано з Тиврівської державної нотаріальної контори Вінницької області копію спадкової справи №128/2012 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 .

28.02.2024 на виконання вимог ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 23.01.2024 з Тиврівської державної нотаріальної контори Вінницької області надійшла копія спадкової справи №128/2012 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 .

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 28.05.2024 до участі у справі № 128/5056/23 залучено в якості заінтересованої особи ОСОБА_2 .

В судове засідання 17.09.2024 учасники справи не з`явились, хоч про день, час та місце розгляду справи повідомлялись судом у встановленому законом порядку.

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Медончак М.М. попередньо подала до суду заяву, у якій просить розгляд справи провести за відсутності заявника, заяву задовольнити у повному обсязі, судові витрати залишити за останньою.

Представник Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області Бондар В.М. попередньо подав до суду заяву, у якій просить розгляд справи здійснювати без участі представника заінтересованої особи Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області, при вирішенні справи покладаються на розсуд суду.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання 17.09.2024 не з`явився, хоч про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся судом у встановленому законом порядку. Попередньо представник заявника ОСОБА_1 адвокат Медончак М.М. подала до суду посвідчену старостою Яришівського старостинського округу Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області заяву ОСОБА_2 , у якій він просить розгляд справи провести за його відсутності, заяву ОСОБА_1 задовольнити у повному обсязі.

Частиною третьою статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання 17.09.2024 за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши письмові докази по справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_6 в с. Студениця, Тиврівського району Вінницької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 21.11.2011 (а.с. 18).

Також судом установлено, що постановою Тиврівської державної нотаріальної контори Вінницької області від 22.11.2023 №885/02-14 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з прибудовами, господарською будівлею та спорудами, розташований в АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; відмова обґрунтована тим, що в свідоцтві про народження ОСОБА_11 від 17 серпня 1974 року мати записана як ОСОБА_4 , котра з ІНФОРМАЦІЯ_3 носила прізвище ОСОБА_8 (а.с.8).

Згідно з Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України від 24.04.2024 №0, батьками ОСОБА_11 є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 99).

З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 19.01.1996 убачається, що 19.01.1996 ОСОБА_12 та ОСОБА_1 уклали шлюб (а.с. 19).

Згідно з копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 26.01.2024 №6, 14.07.1991 між ОСОБА_12 та ОСОБА_13 зареєстровано шлюб; 29.01.1992 шлюб розірвано (а.с. 57, 59).

Відповідно до копії свідоцтва про народження від 30.12.1950, батьками ОСОБА_9 зазначені ОСОБА_14 та ОСОБА_15 (а.с. 17).

29.12.1968 між ОСОБА_7 та ОСОБА_16 зареєстровано шлюб; 27.02.1974 шлюб розірвано, прізвище ОСОБА_4 після розірвання шлюбу ОСОБА_8 , що підтверджується копіями Витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 23.04.2024 №3 та від 23.04.2024 №2 (а.с. 96, 98).

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 30.07.1976 убачається, що батьками ОСОБА_2 є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 16).

Згідно з копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 від 17.06.1979, 17.06.1979 ОСОБА_3 та ОСОБА_10 (дошлюбне прізвище ОСОБА_8 ) уклали шлюб (а.с. 15).

Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 23.04.2024 №9, 18.06.1979 між ОСОБА_3 та ОСОБА_17 зареєстрований шлюб (а.с. 97).

Згідно з копією виписки з погосподарської книги №6 за 2006-2010 роки, в житловому будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані чотири особи: ОСОБА_6 голова домогосподарства; ОСОБА_2 син; ОСОБА_18 син; ОСОБА_1 дочка (а.с. 9).

З копії витягу з Державного реєстру речових прав від 04.09.2023 №345197493 убачається, що власником житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 , є ОСОБА_6 (а.с. 10).

Відповідно до копії довідки Тиврівської державної нотаріальної контори Вінницької області від 23.05.2023 №342/02-14, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , є спадкоємицею ОСОБА_6 (а.с. 12).

З копії спадкової справи №128-2012 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 убачається, що 18.05.2012 ОСОБА_1 звернулася до Тиврівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 її матері ОСОБА_6 , у заяві зазначила, що крім неї, спадкоємцем є син померлої ОСОБА_2 (а.с. 74).

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи немайнових прав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Юридичні факти це життєві обставини чи факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин. З точки зору права всі життєві факти, які так чи інакше зачіпають суспільні відносини, поділяються на юридично значущі та юридично байдужі, з якими пов`язують виникнення будь-яких юридичних наслідків.

Однак не всі життєві обставини є юридичними фактами. Життєві факти (обставини) стають юридичними фактами не самі по собі або в силу якихось особливих властивостей, а внаслідок визнання їх такими державою і закріплення в законі.

Закон надає юрисдикції суду встановлювати факти, що мають юридичне значення, але при певних умовах: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто, від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відмовити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Спір про право характеризує такий стан відносин, коли між сторонами існують певні розбіжності з приводу наявності, змісту та обсягу прав та обов`язків, здійснення яких неможливо без судового втручання.

У пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Факти, що мають юридичне значення, встановлюються в судовому порядку, коли ці факти безпосередньо породжують юридичні наслідки для заявника: право на спадщину; право на пенсію у зв`язку з втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 320/948/18 зазначено, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов, а саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 16.06.2021 (справа № 643/6447/19), від 03.02.2021 (справа № 644/9753/19), від 18.11.2020 (справа № 554/3600/19), від 25.11.2020 (справа № 636/4087/19), від 19.06.2019 (справа № 752/20365/16-ц), від 05.12.2019 (справі № 750/9847/18).

Судом установлено, що у свідоцтві про народження заявника її матір зазначена як « ОСОБА_4 » (актовий запис складено 17.08.1974), однак з 27.02.1974 остання змінила своє прізвище на « ОСОБА_8 », а в подальшому змінено на « ОСОБА_10 ». Таким чином, прізвище матері заявника у свідоцтві про народження заявника є відмінним від прізвища, яке належало їй на час народження заявника, у зв`язку з чим заявник не може підтвердити факт родинних відносин з матір`ю ОСОБА_6 , що перешкоджає їй оформити свої спадкові права.

Тому встановлення факту, про який просить ОСОБА_1 , породжує для останньої юридичні наслідки, від яких залежить виникнення права на спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово.

Частиною першою статті 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Згідно з п. 7 Пленуму Верховного суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Відповідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Закон не визначає, які конкретно докази визнаються беззаперечним підтвердженням факту родинних відносин, тому вирішення питання про належність і допустимість таких доказів є обов`язком суду при їх оцінці.

Наявність факту родинних відносин можуть підтвердити наступні докази: автобіографії, фотографії, листи, як ділового так і особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, господарські книги, домові книги, а також інші документи; листи органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; покази свідків, котрі можуть підтвердити про взаємовідносини померлого із заявником.

Заявник ОСОБА_1 надала суду письмові пояснення свідків ОСОБА_19 та ОСОБА_20 , які, будучи обізнаними про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показань та про відмову від дачі показань, повідомили, що рідною матір`ю ОСОБА_1 була ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Дівочим прізвищем ОСОБА_6 було ОСОБА_21 , але в шістдесятих роках вона вийшла заміж за ОСОБА_7 , з яким потім розлучилася. Після розлучення вона знову вийшла заміж за ОСОБА_3 , з яким у шлюбі у них народилися ОСОБА_22 та ОСОБА_23 . Тобто за життя ОСОБА_24 мала три прізвища, а саме: ОСОБА_21 , ОСОБА_25 та ОСОБА_10 .

Таким чином, судом установлено, що заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дійсно являється дочкою ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Під час розгляду даної заяви про встановлення факту родинних відносинспору про право виявлено не було.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10.02.2010, заява № 4909/04).

Керуючись ст.ст. 13, 89, 95, 211, 247, 258, 263-265, 293, 294, 315, 319, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Лука-Мелешківська сільська рада Вінницького району Вінницької області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Заявник ОСОБА_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 .

Заінтересована особа Лука-Мелешківська сільська рада Вінницького району Вінницької області, адреса місцезнаходження: с. Лука-Мелешківська, вул. Центральна, 2А, Вінницького району Вінницької області.

Заінтересована особа ОСОБА_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Дата складення повного судового рішення 18.09.2024.

СУДДЯ Юлія КАРПІНСЬКА