Справа № 405/4714/24
Провадження №2-о/405/130/24
У Х В А Л А

09 липня 2024 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття окремого провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Центрально-південне міжрегіональне управління Державної міграційної служби про встановлення факту постійного проживання на території України,-

В С Т А Н О В И Л А:

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Задерей О.В. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1083551 від 28.06.2024 року) в інтересах заявника, в порядку окремого провадження звернувся через систему «Електронний суд» до Ленінського районного суду м. Кіровограда з заявою, в якій просить встановити юридичний факт факт постійного проживання ОСОБА_1 на території України станом на 24 серпня 1991 року та 13 листопада 1991 року.

В свою чергу, при вивченні заяви та доданих до неї документів встановлено, що дана заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені Розділом IV ЦПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається у письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі, процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТС здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТС у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Так, у газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку та вказано, про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

Зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Вищезгадані підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Відповідно до пункту 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються (пункт 27 Положення).

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, заявами, скаргами та іншими процесуальними документами, сформованими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

З наведеного вбачається, що у даному випадку - подання заяви про встановлення факту, що має юридичне значення в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, відповідний електронний документ заява про встановлення факту, що має юридичне значення має бути створений в Електронному суді та скріплений кваліфікованим електронним підписом користувача ЄСІТС - особи, яка подає заяву або її представника.

Поряд з цим, за визначеннями, наведеними у Інструкції користувача Електронного суду, паперовий документ - документ, інформація в якому зафіксована на папері, включаючи обов`язкові реквізити документа, який засвідчений особистим підписом автора; електронна копія паперового документа - документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документу засвідчується кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

З матеріалів заяви, поданої в порядку окремого провадження та направлених суду представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Задерей О.В. з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, вбачається, що останнім у підсистемі «Електронний суд» було сформовано лише один електронний документ, а саме заява про встановлення факту, що має юридичне значення, яка містить тільки найменування учасників справи, їх місцезнаходження та місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси, а також перелік додатків, доданих до заяви. Решта ж поданих до суду в електронній формі документів, у тому числі й заява про встановлення факту постійного проживання на території України, фактично є електронними копіями оригіналів відповідних паперових документів, отриманих шляхом їх сканування (фотографування) та засвідчених кваліфікованим електронним підписом представника заявника.

Між тим, процесуальний закон не передбачає можливості подання до суду заяви про встановлення факту, що має юридичне значення не в оригіналі електронного або паперового документа, як і не передбачає порядку розгляду судом копії заяви про встановлення факту постійного проживання на території України, засвідченої представником, яка (копія заяви) виступає додатком до заяви.

Враховуючи вищевикладене, подана представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Задерей О.В. заява про встановлення факту постійного проживання на території України не створена із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суд, та свідчить про те, що заявник не дотримався вимог щодо оформлення заяви у підсистемі «Електронний суд».

При цьому, судом враховано практику Верховного Суду, за якою, якщо подана на офіційну електронну адресу суду заява (позовна заява, скарга) не містить електронного цифрового підпису, а, як приклад, на ній наявний відсканований підпис особи, що її подає, то вона вважається такою, що не відповідає вимогам ЦПК України, та у разі не усунення цього недоліку підлягає поверненню (постанова ВС від 26 травня 2021 року у справі № 565/195/19); формування та надсилання процесуальних документів через сервіс «Електронний суд» визначає необхідність застосування електронного підпису особи, яка надсилає такий документ, тобто без накладення такого підпису неможливо створити процесуальний документ та здійснити його направлення через сервіс «Електронний суд» (постанова ВС від 26 квітня 2022 року у справі № 757/6877/21-ц).

З огляду на викладене вище та враховуючи, що дана заява подана без додержання вимог ч. 2 ст. 175 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання заявником ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.294, 318, ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Центрально-південне міжрегіональне управління Державної міграційної служби про встановлення факту постійного проживання на території України,- залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення заявнику ухвали.

Запропонувати заявнику в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, а саме: подати заяву про встановлення факту постійного проживання на території України оформлену у відповідності до вимог цивільного процесуального закону України.

У разі невиконання вказаних вимог заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова