КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/8432/2024 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
УХВАЛА

14 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Таргоній Д.О. (судді-доповідача), Голуб С.А., Слюсар Т.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою представника акціонерного товариства «Сенс Банк» - адвоката Півторака Тараса Олеговича на рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року в справі за позовом акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року в задоволенні позову АТ «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник АТ «Сенс Банк» - адвокат Півторак Т.О. направив апеляційну скаргу на адресу Київського апеляційного суду з пропуском строків, встановлених процесуальних законом за відсутності клопотання про їх поновлення, а також апеляційна скарга не відповідала вимогам ст. 356 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 березня 2024 року апеляційну скаргу представника акціонерного товариства «Сенс Банк» - адвоката Півторака Тараса Олеговича на рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали.

У вищевказаній ухвалі роз`яснено, що скаржнику необхідно подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року з доказами поважності пропущення такого строку та сплатити судовий збір.

Ухвала Київського апеляційного суду від 05 березня 2024 року була направлена на електронну адресу АТ «Сенс Банк»

13 березня 2024 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Як на поважні причини пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції представник АТ «Сенс Банк» - адвокат Півторак Т.О. посилається на те, що повний текст судового рішення на адресу АТ «Сенс Банк» поштовим відправленням не надходив. Крім того, представнику АТ «Сенс Банк» Півтораку Т.О. нічого не було відомо, що документ в електронному вигляді «рішення» від 27 вересня 2023 року надіслано на адресу електронної пошти АТ «Сенс Банк». Лише 06 березня 2024 АТ «Сенс Банк» через засоби електронного зв`язку звернулось із заявою до Київського апеляційного суду щодо видачі нарочно копії рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року, яке було отримано 08 березня 2024 року під розписку в приміщенні Київського апеляційного суду. Отже вважає, що ним вказано інші обставини, які підтверджують поважність причин пропуску установленого законом строку на апеляційне оскарження рішення, а відповідні докази містяться в матеріалах справи.

Однак, надаючи оцінку наведеному у заяві доводу, апеляційний суд вважає його таким, що не дає можливість суду оцінити поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Апелянтом не зазначено про поважні причини неподання апеляційної скарги протягом тридцяти денного строку з дня отримання копії оскаржуваного рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно вимог ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Відповідно до ч. 7 ст. 272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч.3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 4. ст. 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як зазначалось в ухвалі Київсьського апеляційного суду від 05 березня 2024 року матеріали цивільної справи містять довідку про доставку електронного листа із відміткою про доставку до електронної скриньки (т. 2, а.с. 18).

Крім того, як вбачається з матеріалів справи представником АТ «Сенс Банк» - адвокатом Півтораком Т.О. на адресу суду першої інстанції шляхом електронного направлення було подано заяву про розгляд справи за відсутності представника АТ «Сенс Банк», в якій було зазначено адресу для листування та електронну адресу.

Згідно правового висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 20 січня 2023 року в справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22) «якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22)».

Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, враховуючи те що, що адвокат надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Таким чином, доставлення 08 грудня 2023 року копії оскаржуваного рішення до електронного кабінету АТ «Сенс Банк» - є днем вручення судового рішення.

Таким чином, строк на апеляційне оскарження Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року для АТ «Сенс Банк» розпочався 08 грудня 2023 року та закінчився 08 січня 2024 року. Апеляційну скаргу представник АТ «Сенс Банк» - адвокат Півторак Т.О., подав 15 лютого 2024 року засобами поштового зв`язку, тобто з пропуском 30 днів з дня вручення повного рішення суду.

Отже, вказані апелянтом нові підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, а саме про те, що представник в приміщенні Київського апеляційного суду отримав копію оскаржуваного рішення суду не спростовують обставини викладені в ухвалі Київського апеляційного суду від 05 березня 2024 року, за встановлених апеляційним судом обставин та визнані неповажними.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

З огляду на наведену практику Європейського суду з прав людини, апеляційний суд також бере до уваги, що АТ «Сенкс Банк» був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, призначеного на 27 вересня 2024 року, про що свідчить довідка про доставку повідомлення на електронну адресу, а також подача заяви про розгляд справи за відсутності представника АТ «Сенс Банк», а відтак, у розумні інтервали часу мав вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого його судового провадження.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Враховуючи наведене, судова колегія приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника акціонерного товариства «Сенс Банк» - адвоката Півторака Тараса Олеговича на рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року, у зв`язку з не виконанням вимог ухвали Київського апеляційного суду від 05 березня 2024 року, зокрема з підстав не подання доказів поважності пропущення строку на апеляційне оскарження.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника акціонерного товариства «Сенс Банк» - адвоката Півторака Тараса Олеговича на рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 вересня 2023 року в справі за позовом акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді С.А. Голуб

Т.А. Слюсар