У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Усатової І.А.,

при секретарі - Омелько Г.Т.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Центр соціально-психологічної реабілітації дітей №1 Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дітей, суд -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Центр соціально-психологічної реабілітації дітей №1 Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання батьківств та внесення змін до актового запису про народження дітей.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13 грудня 2023 року в справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

12.02.2024 до суду від представника позивача надійшла заява, в якій остання повідомила суд про смерть відповідача ОСОБА_2 та надала свідоцтво про її смерть.

З урахуванням наведеного у підготовчому засіданні 07.05.2024 судом було поставлено на обговорення питання щодо закриття провадження у справі на підставі п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України.

У судовому засіданні позивач зазначив, що вважає за необхідне закрити провадження у справі.

Треті особи у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового засідання. Від Центру соціально-психологічної реабілітації дітей №1 Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу КМР (КМДА) 07.05.2024 до суду надійшла заява про розгляд справи без участі їх представника.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як вбачається зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 31.01.2024, виданого Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерством юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м.Києві, актовий запис № 97.

Частиною першою статті 2 ЦК України встановлено, що учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи.

Здатність мати процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільно-процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи (ст.46 ЦПК України).

Відповідно до статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно ст. 1219 ЦПК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Однак правовідносини, з приводу яких виник спір у цій справі, не допускають правонаступництва, так як право на батьківство та обов`язки, що з нього випливають, є особистими немайновими правами/обов`язками сторін.

Викладені вище висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові від 05.12.2018 року у справі №185/4881/16-ц (провадження №61-37866св18).

Зважаючи на те, що позовні вимоги пред`явлені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, внесення змін до актового запису про народження дітей, стосуються особистих немайнових прав особи, яка померла, у зв`язку з чим дані правовідносини не допускають правонаступництво, провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст. 255 ЦПК України.

Разом з тим, враховуючи, що згідно рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 16.05.2023 у справі №760/3615/23, малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , передано на опікування Органу опіки та піклування Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що він не позбавлений права звернутися до суду з позовом до Органу опіки та піклування Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дітей.

На підставі викладеного, керуючись ст. 55, 251, 255, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Закрити провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Солом`янський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Центр соціально-психологічної реабілітації дітей №1 Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дітей.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.А. Усатова