Справа № 752/4839/24
Провадження № 2/375/505/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року

Рокитнянський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді: Антипенка В. П.

за участю секретаря судового засідання: Голованової В.А..,

представника позивача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в смт. Рокитне Білоцерківського району Київської області справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

01.03.2024 року позивач звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 23 лютого 2016 Обухівським відділом ДРАЦС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

В обґрунтування позову вказав, що Спільне життя з Відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння та поваги між подружжям, розходження поглядів на сімейні відносини та життєві цінності. Сторони втратили можливість будувати свої відносини на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги, як передбачено вимогами ст. 55 Сімейного кодексу України. Проблеми зі взаємовідносинами почалися ще з вересня 2020 року, тому вважає, що надання строку на примирення не виправить стан шлюбних відносин, оскільки вказані вище обставини продовжуються досить тривалий час, а спроби примирення між позивачем та його дружиною в минулому не принесло жодних результатів. Тому, це лише погіршить стан відносин з відповідачем та продовжить їх перебіг в часі.

У відзиві на позов представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що жодних розмов про проблеми із взаємовідносинами, які ставлять під загрозу існування шлюбу, між сторонами спору не було. Вважає, що даний позов було ініційовано для надання відстрочки від проходження служби для сина позивача.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11.03.2024 справу за підсудністю передано до Рокитнянського районного суду Київської області.

25.07.2024 справа надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області.

Ухвалою від 29.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

У судове засідання позивач не з`явився, надіславши заяву про розгляд справи за його відсутності.

У судові засідання відповідач та його представник не з`являлися, хоча належним чином були повідомлені про дату, місце та час розгляду справи. Перше відкладення розгялду справи було пов`язане із необхідністю ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи. 12.09.2024 представник відповідача знову подав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю відповідача на роботі. У зв`язку із тим, що до вказаного клопотання представника відповідача не було додано жодного доказу, який би підтверджував обставини, викладені у клопотанні, крім того, відповідач не надала доказів неможливості увільнитися від виконання своїх обов`язків за місцем роботи, суд дійшов висновку, що причини неявки сторони відповідача є неповажними та ухвалив прожовжити розгляд справи за відсутності відповідача та його представника.

Ухвалюючи рішення про продовження розгляду справи, суд також звернув увагу на те, що позивач звернувся до суду 01.03.2024, тобто 6 місяців тому. А тому чергове відкладення розгляду справи без підтвердження поважності причин відсутності відповідача, порушить право позивача на розгляд його справи у розумний строк, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив його задовольнити. Крім того, пояснила, що сторони спору хоча і проживають разом, але тривалий час не підтримують сімейних стосунків. Відповідач про це знала, позивач на примирення не згоден. Позивач не має ніякого статусу, який би надавав його дітям на отримання відстрочки по призову за мобілізацією. Крім того, розірвання чи наявність шлюбу ніяк не вплине на право синів позивача на отримання вказаної відстрочки.

Судом встановлено такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до свідоцтва про шлюб, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Обухівського міськрайонного управління юстиції у Київській області від 16.05.2023, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 23.02.2016 зареєстрували шлюб, про що зроблено актовий запис № 35.

Позивач, в подальшому не маючи бажання продовжувати перебувати у зареєстрованому шлюбі з відповідачем, звернувся до суду.

Відповідно до ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Відповідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду згідно ст. 110 СК України.

Як передбачено ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їх дітей.

Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу.

Виходячи із принципу добровільності шлюбних відносин, на переконання суду, достатньо самої волі однієї із сторін шлюбу на його розірвання. Воля подружжя на розірвання шлюбу у даній справі не може бути обмежена, у тому числі і судовим рішенням.

Суд не застосовує положення ст. 111 СК України, яка є диспозитивною, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, а збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам, моральним засадам, адже позивач, діючи через представника, наполягає на розірванні шлюбу, відповідач не надав переконливих заперечень проти його розірвання, клопотань про надання строку на примирення сторони спору не заявляли.

Суд звертає увагу також на те, що відповідач, заперечуючи проти задоволення позову, не висловлювала свого бажання примиритися. Натомість одного заперечення проти задоволення позову не достатньо для обмеження позивача у реалізації його права на розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 114, ч. 3 ст. 115 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється в день набрання чинності рішенням суду про його розірвання. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Аналізуючи викладене, виходячи із того, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме волі позивача, який висловив бажання розірвати шлюб, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Заяви про розподіл судових витрат позивач не подавав.

Керуючись статями 258, 259, 263, 265, 282, 293, 294 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 23.02.2016 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Обухівського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис №35, розірвати.

Відповідно до частини другої статті 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Обухівського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану (08700, Київська область, м. Обухів, вул. Київська, 2, тел. , електонна адреса: ), для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення суду є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повне найменування сторін:

позивач: ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

відповідач: ОСОБА_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Суддя В. П. Антипенко