Провадження № 2/643/103/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2024 року Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Осадчого О. В.,

за участю секретаря судового засідання Ткачова Д. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Харківська муніципальна страхова компанія», товариства з обмеженою відповідальністю «МК М`ясний», третя особа ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні перебуває цивільна справа № 643/23033/21 за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ХМСК», ТОВ «МК М`ясний», третя особа ОСОБА_2 , у якому позивач просить:

1.Визнати ОСОБА_2 винним у заподіянні внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 07.05.2020 у м. Харкові в районі буд. № 264-В по вул. Салтівське шосе, шкоди здоров`ю та майну ОСОБА_1 , і стягнути на її користь з ПрАТ «ХМСК» 37326,42 грн. у якості відшкодування шкоди, заподіяної її майну, та 6927,06 грн. у якості відшкодування шкоди, заподіяної її здоров`ю.

2.Стягнути з ТОВ «МК М`ясний» на користь ОСОБА_1 2600,00 грн. у якості відшкодування шкоди, заподіяної її майну ОСОБА_2 .

3.Визнати ОСОБА_2 винним у заподіянні внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 07.05.2020 у м. Харкові в районі буд. № 264-В по вул. Салтівське шосе, моральної шкоди ОСОБА_1 , і стягнути на її користь з ТОВ «МК М`ясний» у якості відшкодування цієї шкоди 100000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 стала учасником дорожньо-транспортної пригоди, винуватцем якої є ОСОБА_2 , який працює у ТОВ «МК М`ясний» та який керував службовим автомобілем, а цивільно-правова відповідальність власника автомобілю, яким керував ОСОБА_2 застрахована у ПрАТ «ХМСК». У зв`язку з чим позивач звертається з позовом до суду для захисту своїх прав.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 10.05.2023 цивільну справу № 643/23033/21 за позовною заявою ОСОБА_1 прийнято до провадження; розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; призначено судове засідання; учасникам справи встановлено строки для подання заяв по суті.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 10.10.2023 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, витребувано відповідні докази від Голови комісії з ліквідації та/або інших уповноважених осіб приватного акціонерного товариства «Харківська муніципальна страхова компанія»Волохіна О. В., відкладено судове засідання.

Станом на 04.03.2024 ухвала суду від 10.10.2023 не виконана, витребувані докази до суду не надходили.

У судове засідання учасники справи не з`явилися.

Від представника позивача надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 04.03.2024, без її участі, у якому просить розглянути та задовольнити клопотання про зміну предмету позову та клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів.

Від представника відповідача надійшла заява про проведення розгляду клопотань про зміну предмету позову, приєднання до матеріалів справи доказів та заперечень на них без його участі.

Причини неявки ПрАТ «ХМСК» та ОСОБА_2 суду невідомі.

Станом на 04.03.2024 у матеріалах справи наявний відзив від ТОВ «МК «М`ясний», відповідь на відзив від представника позивача, заперечення на відповідь на відзив від представника відповідача ТОВ «МК «М`ясний».

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи та наявні у них клопотання сторін, встановив таке.

19.12.2023 представник позивача звернулася до Московського районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» з клопотанням про зміну предмету позову у бік зменшення позовних вимог та/або врахування уточненого розрахунку позовних у зв`язку з арифметичною помилкою при здійсненні розрахунку позовних вимог у цивільній справі № 643/23033/21, у якому просить змінити предмет позову та викласти прохальну частину позову у наступній редакції:

1. Стягнути на користь ОСОБА_1 з ПАТ «Харківська муніципальна страхова компанія»:

- 37326,42 грн. у якості відшкодування шкоди, заподіяної її майну,

- 6769,63 грн. у якості відшкодування шкоди, заподіяної її здоров`ю;

2. Стягнути на користь ОСОБА_1 з ТОВ «МК «М`ясний»:

- 2600,00 грн. суму франшизи, на яку було зменшено страховий платіж за відшкодування шкоди, заподіяної майну ОСОБА_1 винуватцем ДТП водієм ОСОБА_2 під час виконання ним трудових (службових) обов`язків,

- моральну шкоду у розмірі 100000,00 грн. за заподіяння ОСОБА_1 працівником ТОВ «МК «М`ясний», винуватцем ДТП водієм ОСОБА_2 під час виконання ним трудових (службових) обов`язків.

Подане клопотання обґрунтовано тим, що при самостійному підрахунку загальної кількості днів перебування ОСОБА_1 на лікарняному згідно з листками непрацездатності було допущено арифметичну помилку і невірно порахована їх кількість 44 замість 43, що зумовлює зменшення розміру страхового відшкодування за шкоду, пов`язану з лікуванням ОСОБА_1 , яка становить 6769,63 грн. З посиланням на судову практику, представник позивача зазначає, що уточнити позовні вимоги можливо лише шляхом зміни предмету позову.

Крім цього, 19.12.2023 представник позивача звернулася до Московського районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» з клопотанням про поновлення строку для приєднання додаткових доказів та/або встановлення додаткового строку для подання додаткових доказів у цивільній справі № 643/23033/21 та витребування доказів, у якому просить:

- визнати поважними причини неподання позивачем у встановлений законом строк нижчезазначених доказів та встановити додатковий строк для подання доказів та/або поновити позивачу пропущений процесуальний строк для подання доказів та визнати поважними причини пропуску процесуального строку;

- приєднати до матеріалів цивільної справи належним чином засвідчені копії документів (письмових доказів).

Клопотання обґрунтовано тим, що у судовому засіданні встановлено низьку якість досліджуваних документів та під час дослідження доказів стало питання надання певних документів (оригіналів лікарняних листків ОСОБА_1 , копії яких долучено до позову; додаткове підтвердження перерахування ПАТ «Харківська муніципальна страхова компанія» ОСОБА_1 сум страхового відшкодування у загальному розмірі 61769,69 грн.; підтвердження оплати франшизи; підтвердження отримання ОСОБА_1 ремонтної калькуляції від 10.06.2020 за № ГС 499/20). У зв`язку з чим, представник позивача зазначає, що на підтвердження тривалості лікування ОСОБА_1 надає відповідь від медичного закладу, отриману на запит адвоката; на підтвердження отримання позивачем страхових виплат долучає відповідні витяги з додатку Приват24; щодо сплати франшизи зазначає про наявність такого підтвердження саме у ТОВ «МК «М`ясний», як у власника застрахованого транспортного засобу. Щодо ремонтної калькуляції представник позивача зазначає, що вона її було отримано електронним повідомленням у мережі Viber, сама переписка не зберіглася, скріншоти збереглися та додані до позову, загальна вартість ремонту складає 101696,11 грн. Одночасно представник позивача зазначає про те, що у справі заявлялися клопотання про витребування доказів, які судом були задоволені, проте які досі не виконані, а відповіді на адвокатський запит також не отримано. Представник позивача вважає, що позивачем зроблено усі необхідні та можливі дії для отримання доказів та подання їх до суду, а докази, що надаються, мають суттєве значення для вирішення цієї справи.

12.01.2024 представник відповідача ТОВ «МК «М`ясний» звернувся до суду через систему «Електронний суд» з запереченнями до клопотань представника позивача, у яких просить відмовити у задоволенні клопотань останньої про зміну предмету позову та поновлення строку для приєднання додаткових доказів, які визнати недопустимими та не брати до уваги судом.

Заперечення обґрунтовані тим, що клопотання представника позивача про зміну предмету позову подане на стадії розгляду справи по суті у порядку спрощеного провадження, у ході якого вже відбулося два судових засідання (09.11.2023, 24.11.2023), що вказує на порушення вимог ст. 43, 49, 279 ЦПК України, та його подання поза встановленими законом строками. Крім цього, представник відповідача зазначає, що представником позивача не наведено жодного аргументу, обґрунтування щодо зміни позовної вимоги: «Визнати ОСОБА_2 винним у заподіянні внаслідок ДТП…». Одночасно представник відповідача зазначає, що ОСОБА_2 визначений позивачем як третя особа, а не відповідачем, проте до якого пред`явлено позовну вимогу, чим порушено цивільне процесуальне законодавство. Щодо клопотання про приєднання доказів представник відповідача зазначає, що представник позивача не надав жодного доказу щодо наявності у позивача оригінали доказів, а до самого клопотання додано копії документів. Також зазначається про відсутність обґрунтування поважності причини пропуску строку на подання доказів. Указані обставини, на думку представника відповідача, свідчать про те, що обидва клопотання представника позивача не підлягають задоволенню, є необґрунтованими та безпідставними.

Згідно з ч. 1 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За правилами ст. 43, 197 ЦПК України, учасники справи мають право подавати докази, подавати заяви та клопотання; у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; з`ясовує, чи надали сторони докази.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1, 2, 4, 8 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Судом встановлено, що у справі проведено два судових засідання, після проведення яких представником позивача подано клопотання про зміну предмету позову та поновлення строків для подання доказів.

Одночасно, суд зазначає, що представнику позивача у судовому засіданні зазначалося про необхідність надання суду оригіналів долучених до позову доказів, оскільки їх копії поганої якості.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Положеннями ст. 120, 121, 126, 127 ЦПК України види процесуальних строків, їх розумність, наслідки пропущення і поновлення та продовження процесуальних строків.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 120, ч. 2 ст. 121, ч. 1 ст. 127 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, клопотання представника позивача про зміну предмету позову повинно подаватися до першого судового засідання, що встановлено положеннями ст. 279 ЦПК України.

Відтак, судом встановлено, що процесуальний строк для подання представником позивача клопотання про зміну предмету позову, з огляду на вищевказані обставини справи та положення цивільного процесуального законодавства, сплив.

Суд зазначає, що ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. У клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Клопотання представника позивача про зміну предмету позову не містить прохання поновлення строку на його подання, містить у його мотивувальній частині опис обставин щодо лікарняних листів, чим зумовлено подання цього клопотання саме після початку розгляду справи по суті.

Судом не встановлено поважності причин пропуску подання представником позивача клопотання про зміну предмету позову.

Згідно з ч. 2 ст. 126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, клопотання представника позивача про зміну предмету позову підлягає залишенню без розгляду.

Проте, суд, з урахуванням поставлення під час судового розгляду питання про надання представником позивача відповідних доказів, доходить висновку про поважність причин пропуску на його подання, у зв`язку з чим про наявність підстав для його задоволення та долучення до матеріалів справи доказів.

Одночасно суд зазначає, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. (Ст. 89 ЦПК України).

Також судом встановлено, що представник позивача 31.07.2023 подав до суду відповідь на відзив від ТОВ «МК «М`ясний», у якому, зокрема, просить вважати поважними причини пропуску його подання та поновити строк для його подання. У свою чергу, представник відповідача у запереченнях на відповідь на відзив від представника позивача просить відмовити позивачу у поновленні строку для подання відповіді на відзив і визнати причини пропуску строку неповажними.

З урахуванням положень ст. 43, 120, 121, 127 ЦПК України, з метою додержання права сторони на викладення своїх заперечень, суд доходить висновку про поновлення представнику позивача строку для подання відповіді на відзив та його прийняття.

Керуючись ст. 12, 43, 49, 120 127, 197, 259 261, 279, 353 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про зміну предмету позову залишити без розгляду.

Поновити представнику позивача строк на звернення до суду із відповіддю на відзив та клопотанням про долучення доказів.

Прийняти до розгляду відповідь представника позивача на відзив та долучити до матеріалів справи докази за клопотанням представника позивача від 19.12.2023.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, може подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. В. Осадчий