Справа № 569/9297/24
УХВАЛА

20 травня 2024 року

Рівненський міський суд Рівненської області в особі головуючої судді Панас О.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до відділу ДВС у м.Рівному про зняття арешту з нерухомого майна, - в с т а н о в и в:

До Рівненського міського суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відділу ДВС у м.Рівному про зняття арешту з нерухомого майна.

Просить зняти обтяження у вигляді арешту на все нерухоме майно.

Зі змісту позовної заявим та долучених доказів вбачається, що арешт на майно ОСОБА_1 було накладено на виконання постанов державного виконавця від 17.04. 2009, 22.04.2010 про арешт майна. Арешт на майно накладено у зв`язку з перебуванням у відділі ДВС виконавчих проваджень у яких ОСОБА_1 був відповідачем та відповідно боржником .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до наступних висновків.

Отже, боржник у виконавчих провадженнях звернувся до суду з позовом про зняття арешту з майна.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у даній справі суд враховує практику Верховного Суду ( Постанови Верховного Суду від 24 травня 2021 року у справі № 712/12136/18 (провадження № 61-4726сво19), №554/7908/17-ц від 23.12.2020, № 712/11527/17 від 23.12.2020 ).

Суд першої інстанції, з ухвалою якого погодився апеляційний суд, закрив провадження у справі, оскільки позивач є боржником у виконавчому провадженні, тому для нього встановлений інший порядок захисту порушеного права шляхом звернення до суду зі скаргою на дії державного / приватного виконавця, а не в порядку позовного провадження.

Вирішуючи питання забезпечення єдності судової практики (у зв`язку з різною практикою) та залишаючи попередні судові рішення без змін, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зробив такі правові висновки.

Одним із засобів юридичного захисту сторін виконавчого провадження при проведенні виконавчих дій є судовий контроль за виконанням судових рішень у цивільних справах, який передбачає, зокрема, можливість здійснення певних процесуальних дій у виконавчому провадженні лише з дозволу суду, а також обов`язок суду розглянути скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця та інших посадових осіб державної виконавчої служби й позови, що виникають з відносин щодо примусового виконання судових рішень.

Під час виконання судових рішень сторони виконавчого провадження мають право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів державної виконавчої служби, їх посадових осіб, виконавців чи приватних виконавців у порядку судового контролю, оскільки виконання судового рішення є завершальною стадією судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

При цьому в порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до ст. 19 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Так, відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розд. VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Установивши, що позивач є боржником у виконавчому провадженні, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про те, що він не може пред`являти позов про зняття арешту з майна, оскільки законом у цьому випадку передбачений інший спосіб судового захисту, а саме оскарження боржником рішення, дій, бездіяльності державного виконавця в порядку, передбаченому розд. VII ЦПК України.

Відповідно до ст. 287 КАС України, учасники виконавчого провадження мають право звернутися до адміністративного суду із позовногю заявою, якщо вважають, що рішенням , дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлений інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку позовного провадження цивільного судочинства.

За наведених обставин, суд вважає що даний позов не підлягає до розгляду в порядку цивільного судочинства, а відтак слід відмовити у відкритті провадження у справі.

Сплачений ОСОБА_1 судовий збір у сумі 2422,40 грн. згідно квитанції ID: 2689-3844-8699-5113 від 16.05.2024 підлягає поверненню позивачу.

На підставі наведенного та керуючись ст. ст. 19,20,21, 287,160,161, 170, 294, 295 КАС України , 4, 186, 258, 259, 260, ЦПК України, суд, - у х в а л и в:

ОСОБА_1 відмовити у відкритті провадження у справі за позовом до відділу ДВС у м.Рівному про зняття арешту з нерухомого майна.

Повернути ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн.40 коп. згідно квитанції ID: 2689-3844-8699-5113 від 16.05.2024 разом з оригіналами квитанції, копією позову з усіма додатками до неї. Роз`яснити позивачу , що він має право звернутися з позовною заяваю до Рівненського окружного адміністративного суду у виконавчому провадженні по виконанню судового рішення Рівненського окружного адміністративного суду, а у разі виконання рішення загального місцевого суду, де він був боржником, та місцевого суду зі скаргою на дії державного виконавця. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський міський суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення . Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В.Панас