КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2024 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/9099/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Євграфової Є. П. (суддя-доповідач), Желепи О.В., Мазурик О.Ф.

розглянув у порядку письмового провадження справу за апеляційною скаргою адвоката Бачигіна Костянтина Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 ,

на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва

у складі судді Сирбул О.Ф.

від 19 лютого 2024 року

у цивільній справі № 753/2637/24 Дарницького районного суду міста Києва

у справі за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про повернення коштів за скасованим судовим рішенням,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19 лютого 2024 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі адвокат Бачигін К.В., який діє в інтересах ОСОБА_3 , посилаючись на порушення норм процесуального права просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Зазначає, що у суду були відсутні підстави для повернення позовної заяви, оскільки вимоги ст. 185 ЦПК України про залишення позовної заяви без руху, дотримані не були.

За приписами ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення позовної заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідач належним чином повідомлений про розгляд його апеляційної скарги на ухвалу суду від 19.02.2024 року в порядку письмового провадження без виклику учасників справи.

Правом подачі відзиву на апеляційну скаргу відповідач не скористався.

Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, перевірила доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження та дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи і це було встановлено судом, що в лютому 2024 року Бачигін К.В. , в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Дарницького районного суду м. Києва направивши позовну заяву, що підписана кваліфікованим електронним підписом, про повернення коштів за скасованим судовим рішенням (повернення безпідставно набутого майна) на електрону пошту суду.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позовна заява подана адвокатом Бачигіним К.В., не у спосіб, передбачений ЦПК України, тобто не через сервіс «Електронний суд», в якому він, як адвокат, повинен зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку, та має безпосереднього звертатися до суду в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису, а не в електронній формі з використанням електронної адреси та засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Однак такими висновками суду погодитись не можна, виходячи з наступного.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (частина шоста статті 14 ЦПК України).

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Відповідно до ч. 5 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Вимоги до позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України, відповідно до положень якої позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (частина 2), та повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (пункт 2 частини 3).

З матеріалів справи слідує, що подана на офіційну електрону пошту Дарницького районного суду м. Києва адвокатом Бачигіним К.В., в інтересах ОСОБА_1 , позовна заява підписана кваліфікованим електронним цифровим підписом, перевірити який можливо з використанням електронного інформаційного ресурсу центрального засвідчувального органу. У позовній заяві зазначено відомості про наявність електронного кабінету.

Отже позовну заяву було подано не у спосіб визначений процесуальним законом, який дозволяє подання документів, у тому числі позовної заяви, як у паперовій так і в електронній формі. Разом із тим, подання позову в електронній формі не з використанням використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, не є визначеною цивільним процесуальним законом підставою для повернення позовної заяви.

Водночас, відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

За таких обставин, суд першої інстанції у разі виявлення факту, що позовну заяву було подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви мав постановити ухвалу про залишення такої позовної заяви без руху.

Висновок про повернення позовної заяви з підстав, передбачених ст.185 ЦПК України без надання позивачу строку для усунення можливих недоліків позовної заяви є передчасним.

Апеляційний суд зауважує, що застосування судом правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, повинно відбуватись із урахуванням обставин конкретної справи та забезпеченням ефективного захисту прав, свобод та законних інтересів. Формальний підхід суду до здійснення своїх повноважень вже на стадії звернення особи до суду може призвести до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з позицією ЄСПЛ основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і держава не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права.

Оскільки порушення судом першої інстанції норм процесуального права призвели до постановлення помилкової ухвали, така ухвала підлягає скасуванню з підстав визначених п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Бачигіна Костянтина Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 19 лютого 2024 року скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів.

Судді: Є.П. Євграфова

О.В. Желепа

О.Ф. Мазурик