Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/63/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Юрченко С.О., перевіривши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про продовження дії обмежувального припису, -

ВСТАНОВИВ:

23 квітня 2024 року до Ржищівського міського суду Київської області на підставі ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 08 квітня 2024 року надійшла цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про продовження дії обмежувального припису, для направлення до належного суду за підсудністю. Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 24 квітня 2024 року визначено головуючого суддю Юрченка С.О.

Перевіривши заяву, судом встановлено таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Ухвалою Ржищівського міського суду Київської області від 06 березня 2024 року цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про продовження дії обмежувального припису, передано за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва (а.с.75-77).

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 08 квітня 2024 року цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про продовження дії обмежувального припису повернуто до Ржищівського міського суду Київської області, для направлення до належного суду за підсудністю (а.с.88-89).

За змістом ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Так, частиною 1 статті 350-1 ЦПК України визначено, що заява про видачу обмежувального припису подається до суду за місцем проживання (перебування) особи, яка постраждала від домашнього насильства або насильства за ознакою статі, а якщо зазначена особа перебуває у закладі, що належить до загальних чи спеціалізованих служб підтримки постраждалих осіб, - за місцезнаходженням цього закладу.

Як встановлено з матеріалів справи, місцем проживання заявниці в ній вказано адресу: АДРЕСА_1 , однак, доказів зареєстрованого у встановленому порядку місця її перебування за вказаною адресою, до заяви не додано. Водночас, згідно з інформації наданої ЄДДР зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 є: АДРЕСА_2 , що за адміністративно-територіальним поділом відноситься до Печерського району м. Києва (а.с.73-74).

Відповідно до ч. 4 ст. 3 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце перебування це житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги. А згідно п. 4 порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування) затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 р. № 265, особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Отже, за правилами загальної підсудності, передбаченими ч. 1 ст. 350-1 ЦПК України даний позов підсудний Печерському районному суду м. Києва, тому враховуючи наявність відомостей про зареєстроване місце проживання заявниці, відсутні підстави для визначення підсудності даної справи Ржищівському міському суду Київської області.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Аналогічні положення закріплені в частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Основними видами територіальної підсудності є, зокрема загальна, альтернативна та виключна. Види підсудності передбачають в одних випадках пільги сторонам при виборі суду, в інших - створення найсприятливіших умов для вирішення справи, забезпечення незалежності та неупередженості суду, захист прав заінтересованих осіб.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною першою ст. 32 ЦПК України встановлено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, беручи до уваги відомості про зареєстроване місце проживання заявниці, приходжу до висновку, що справу необхідно передати за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Володимирська, 15, Київ, 01601).

Керуючись ст.ст. 31, 32, 260, 261, 294, 350-1, 353-354 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про продовження дії обмежувального припису, - передати на розгляд за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Володимирська, 15, Київ, 01601).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя