СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/11776/24

пр. № 2/759/4126/24

16 вересня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва, у складі головуючої судді Горбенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Натальчук Н.І., без участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно, в якому просила: визнати за нею право власності на 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 .

Позовні вимоги мотивовані тим, щоІНФОРМАЦІЯ_1 помер мій брат ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, що складається із 3/4 часток квартири АДРЕСА_1 .

У зв`язку із відсутністю спадкоємців першої черги, вона отримала право на спадкування після смерті брата, як спадкоємиця другої черги. Спадщину прийняла, подавши нотаріусу відповідну заяву. Інших спадкоємців у померлого немає.

16.08.2022 року Першою київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа № 727/2022 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 . У видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Праведник Н.О. було відмовлено, про що винесено Постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії від 25.04.2024 року № 2238/02-31, мотивовану ненаданням оригіналу документу, який посвідчує право власності спадкодавця на 3/4 частки квартири.

Посилаючись на відсутність будь-яких інших можливостей реалізувати свої права, просила позов задовольнити.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Горбенко Н.О.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 13 червня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі з розглядом за правилами загального позовного провадження та призначенням підготовчого засідання (а.с. 33-34).

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 17 липня 2024 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду (а.с. 52).

Позивач в судове засідання не з`явилась, представник позивача ОСОБА_3 подала заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Відповідач, будучи повідомленим в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, явку свого представника в судове засідання не забезпечив, відзив не надав.

Третя особа, будучи повідомленою в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, явку свого представника в судове засідання не забезпечила. Подали заяву про розгляд справи без представника нотаріальної контори на весь час розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Зважаючи на те, що учасники справи належним чином повідомлені про судове засідання, суд прийшов до висновку про можливість про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно ч. ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно ч. ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Судом встановлено, що згідно свідоцтв про народження, що містяться на аркушах справи 8, 9, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 є братом та сестрою.

Згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 13.06.2022 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6).

Згідно Витягу із Спадкового реєстру 16.08.2022 року Першою київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа № 727/2022 (а.с. 7).

Відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 22.01.2001 року, виданого Управлінням справами Національної академії наук України, розпорядження № 90, квартира АДРЕСА_1 була приватизована ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності в рівних долях (а.с. 11).

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 (а.с. 16).

Спадщину після її смерті, що складалась з 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 прийняли діти: дочка - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1/4 частки.

Свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частки квартири видано ОСОБА_1 (а.с. 17-21). Свідоцтво на іншу 1/4 частку - ОСОБА_2 .

Таким чином, спадщина, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 на 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 , набута померлим наступним чином: 1/2 частина квартири приватизована у 2001 році згідно розпорядження № 90 Управлінням справами Національної академії наук України від 22.01.2001 року, про що видано свідоцтво про право власності на житло та підтверджено Святошинською РДА у м. Києві від 07.02.2024 року № 32/8, 1/4 частина - отримана у спадщину після смерті матері ОСОБА_5 , проте, спадкові права останнім оформлені не були.

Судом також встановлено, що інші спадкоємці, які прийняли спадщину, після смерті ОСОБА_2 відсутні. Доказів протилежного не надано.

Відповідно до ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 1 ст. 1258 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними (ч. 1 ст. 1267 ЦК України).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України).

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. ст. 1258, 1261 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України).

Згідно із ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Тобто, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Оскільки, як вбачається з матеріалів справи, увидачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Праведник Н.О. позивачу було відмовлено, про що винесено Постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії від 25.04.2024 року № 2238/02-31, з посиланням на ненадання оригіналу документу, який посвідчує право власності спадкодавця на 3/4 частки квартири, враховуючи, що іншим способом, окрім судового порядку, позивач не може захистити своє спадкове майнове право, тому відповідно до ст. 16 ЦК України воно підлягає захисту шляхом визнання за нею права власності на майно в порядку спадкування за законом, тому суд надходить до висновку про те, що позовні вимоги позивача обґрунтованими, а поданий позов підлягає повному задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2-5, 10-13, 19, 81-82, 89, 142, 200, 206, 258-259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) право власності на3/4 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.О. Горбенко