Справа № 336/3657/24
Пр. 2-н/336/223/2024
У Х В А Л А

про відмову у видачі судового наказу

29 квітня 2024 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Вайнраух Л.А. розглянула заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кузнецова-21-А» про стягнення заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком з ОСОБА_1 , ОСОБА_1 ,-

ВСТАНОВИЛА:

Представник заявника адвокат Шершакова М.С. 18.04.2024 звернулася до суду із зазначеною заявою, за змістом якої просить видати судовий наказ відносно ОСОБА_1 , ОСОБА_1 про солідарне стягнення заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кузнецова-21-А» у сумі 15 156,80 гривень, інфляційних нарахувань у сумі 1 975,27 гривень, три відсотки річних у сумі 2 273,64 гривні, судовий збір у сумі 302,80 гривень та понесених витрат на професійну правничу у сумі 1 000,00 гривень.

Розглянувши заяву із доданими документами, суддя дійшла висновку про те, що наявні підстави для відмови у видачі судового наказу у зв`язку із таким.

Відповідно до ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність, відповідно до ст. 257 ЦК України, встановлюється тривалістю три роки.

Згідно із ч.1 ст.261 ЦК України перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Так, відповідно до ч.5 ст.261 ЦК України, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

Відповідно до ст. 68 ЖК УРСР квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Кабінетом Міністрів України.

За приписами ч.1 ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.

Таким чином, оскільки плата за житлово-комунальні послуги здійснюється щомісячно, то початок перебігу позовної давності для стягнення цих платежів необхідно обчислювати з моменту (місяця, дня) невиконання боржником кожного із цих зобов`язань.

Заявник звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу з вимогою про солідарне стягнення заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком у сумі 15 156,80 гривень, інфляційних нарахувань у сумі 1 975,27 гривень, трьох відсотків річних у сумі 2 273,64 гривні, який утворився за період з 01.05.2017 по 01.03.2024 включно. Таким чином, вказаний період на момент подання заяви до суду виходить за межі встановленого законом трирічного строку.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наявність спору про право є підставою для відмови у видачі судового наказу за заявою про видачу судового наказу, якщо з доданих документів вбачається пропуск позовної давності; така вимога може бути розглянута тільки у позовному провадженні.

Згідно з п.5 ч.1 ст.165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Відповідно до ч.2 ст.167 ЦПК України за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу. Враховуючи наявність підстав, передбачених п.5 ч.1 ст.165 ЦПК України, у видачі судового наказу необхідно відмовити.

При цьому, слід роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.2 ст.166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених п.3-6 ч.1 ст.165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

За змістом ч.2 ст.164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Відповідно до ч.1, п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Враховуючи постановлення ухвали відповідно до ч.2 ст.166 ЦПК України, підстав для стягнення з боржників витрат на професійну правничу допомогу судом не встановлено.

Керуючись ст. 133, 164-167, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кузнецова-21-А» про стягнення заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком з ОСОБА_1 , ОСОБА_1 .

Роз`яснити заявнику право на звернення з тими самими вимогами у позовному порядку.

Копію ухвали суду надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15-ти днів з дня її вручення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду складена та підписана 29.04.2024.

Суддя Л.А. Вайнраух