Справа №463/8706/23
Провадження №2-п/463/7/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі головуючого судді Головатого Р.Я.

з участю секретаря судового засідання Афанасьєва Д.С.

заявника ОСОБА_1

представника заявника ОСОБА_2

позивача ОСОБА_3

представника позивача ОСОБА_4

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Личаківського районного суду м.Львова від 19.12.2023 у справі №463/8706/23 (провадження №2/463/1806/23) за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Заяву обґрунтовує тим, що ухвалою про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 09.10.2023 судове засідання у вищезазначеній справі було призначено на 06 листопада 2023 року об 11:45 год. та заявник в таке прибув, однак звернувся до суду із проханням відкласти розгляд вищезазначеної справи на інші дату та час задля надання можливості здійснити спроби примирення із позивачем, оскільки відповідач наміру розривати шлюб не має.

Відтак, розгляд вищезазначеної справи за проханням відповідача було відкладено до 19.12.2023 та відповідач здійснював спроби примирення із позивачем та збереження шлюбу, а в судове засідання не з`явився з поважних причин, подавши клопотання про відкладення розгляду справи з метою надання йому можливості скористатися наданими чинним законодавством України правами, а саме ст.15, ст. 58 ЦПК України правом на участь у справі представника, який володіє необхідними профільними знаннями; ознайомлення з матеріалами справи, у зв`язку із неотриманням ним копії позовної заяви, що унеможливило скористатись наданими йому процесуальними правами на подання відзиву у справі, подання зустрічного позову і т.д., передбачених ст. 43, 49 ЦПК України.

Вважає, що суд прийнявши вищезазначене заочне рішення знехтував правом заявника на належний захист, не зважаючи на фактичні заходи застосовані ним задля реалізації таких прав, більше того суд знівелював поняття рівності усіх учасників судового процесу перед законом та судом, порушив основні засади цивільного судочинства щодо змагальності сторін, не давши можливості заявнику, як рівному учаснику судового процесу навіть ознайомитись з матеріалами позовної заяви, з огляду на те, що він таких не отримував та про надання такої можливості просив, порушивши таким чином засади, передбачені ч.1 ст. 6 ЦПК України щодо дотримання рівності учасників судового процесу перед законом та судом.

Крім цього, щодо встановлення судом «формальності шлюбних відносин», то вважає, що можливість встановлення законного та справдливого рішення можлива за вивчення позиції обох сторін, що, на превеликий жаль відповідача, суд не забажав здійснити, унеможливиши відповідача висловити свою позицію.

В судовому засіданні заявник та його представник заяву підтримали та просили заочне рішення скасувати.

Позивач та її представник в судовому засіданні проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення суду заперечили з підстав, викладених у письмових запереченнях. Зазначили, що в судове засідання 06.11.2023 відповідач ОСОБА_1 не з`явився, однак знав про час та дату судового засідання, оскільки подав до суду заяву від 06.11.2023 про надання йому часу на примирення з дружиною ОСОБА_3 . Про вказану обставину судом зазначено в заочному рішенні, що й підтверджується матеріалами цієї справи, зокрема, протоколом судового засідання від 06.11.2023. ОСОБА_1 протилежне в заяві про перегляд заочного рішення суду не підтвердив, доказів на спростування вказаної обставини та підтвердження того, що він приймав участь у судовому засіданні не подав.

Наступне судове засідання щодо розгляду справи було призначено на 19.12.2023 о 10:30 год. про що відповідача також було належним чином повідомлено, що підтверджується його особистим підписом на розписці, що знаходиться в матеріалах справи. Однак, на зазначене судове засідання ОСОБА_1 також не з`явився та подав клопотання від 18.12.2023 про його відкладення. Клопотання обґрунтовано тим, що відповідач робив спроби примирення з позивачем, однак примиритися не вдалося.

З урахуванням наведеного, оскільки причини неявки відповідача в судове засідання не є поважними, а викладені ним доводи не впливають на вирішення спору, просять в задоволенні заяви відмовити.

Заслухавши пояснення заявника, позивача та їх представників, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Личаківський районний суд м.Львова 19.12.2023 у справі №463/8706/23 (провадження №2/463/1806/23) за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу ухвалив заочне рішення.

Згідно з ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту вищевказаної норми випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В той же час як вбачається з матеріалів справи відповідач двічі просив відкласти розгляд справи, однак у задоволенні останнього клопотання про відкладення розгляду справи було відмовлено, оскільки неявка відповідача в судове засідання була не першою, відкладення розгляду справи виходить за межі строку, встановленого ЦПК України, тому суд прийшов до висновку, що підстави для задоволення клопотання відповідача про відкладення розгляду справи задоволенню не підлягає, про що зазначено у рішенні суду.

При цьому, викладені у заяві доводи про те, що заявник 06.11.2023 об 11:45 год. прибув в судове засідання, однак звернувся до суду із проханням відкласти розгляд вищезазначеної справи на інші дату та час задля надання можливості здійснити спроби примирення із позивачем, спростовуються матеріалами справи.

Необґрунтованими суд вважає і доводи заявника з приводу неотримання ним позовної заяви, оскільки копія позовної заяви разом з ухвалою суду про відкриття провадження у справі та судовою повісткою скеровувалась відповідачу за зареєстрованим місцем проживання, а тому саме день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання і є днем вручення таких відповідачу згідно з п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України.

Більше того, заявником не зазначено жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а посилання ОСОБА_1 на відсутність бажання розривати шлюб не спростовує наявності такого бажання у позивача та з урахуванням також наданих позивачем пояснень, не спростовує висновків суду про неможливість зберегти сім`ю.

Враховуючи усе вищенаведене, суд приходить до висновку, що підстави для скасування заочного рішення відсутні, а тому в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід відмовити.

При цьому, суд роз`яснює заявнику, що відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.284, 287, 288, 259, 260, 353 ЦПК України,

постановив:

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Личаківського районного суду м.Львова від 19.12.2023 у справі №463/8706/23 (провадження №2/463/1806/23) за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена, проголошена та підписана суддею 31.01.2024.

Суддя: Р.Я. Головатий