Провадження № 2/638/159/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2024 зержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючої судді Штих Т.В.,

за участі секретаря Зайченка Р.О.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір- ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка постійно проживала за адресою АДРЕСА_1 , після її смерті відкрилась спадщина. Позивачка зазначає, що вона є рідною дочкою ОСОБА_2 та хоче отримати спадщину після померлої.

Позивачка зазначила, що проживає та зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 . Фактично була разом з матір`ю, допомагала їй та доглядала. На час, коли почалися воєнні дії з 24 лютого 2022 року, вона була поруч з матір`ю, яка дуже хворіла та їхати їй фізично було не можливо з України тому вона залишилась разом з матір`ю в м. Харкові, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після чого вона її поховала. В м. Харкові було дуже небезпечно через часті обстріли міста, тому позивачка вимушена була поїхати з України та 01 квітня 2022 року я поїхала до Фінляндії, де отримала тимчасовий захист. В подальшому вона захворіла та була вимушена лікуватися у Фінляндії , де була зроблена операція з видалення катаракти ока.

Тому нею був пропущений строк подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини.

23 вересня 2023 року після повернення до м.Харкова до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини де 17 жовтня 2023 року я отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій .

Строк прийняття спадщини після смерті моєї матері ОСОБА_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , сплинув 16 вересня 2022 року, але в зв`язку з воєнними діями на території України я не могла завчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

За першої можливості я звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але мені було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій з прийняття спадщини, тому я вимушена звернутися до суду з захистом своїх прав.

Позивачка просила суд задовольнити позовні вимоги, надала відповідну заяву.

В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений.

Відзивів та заперечень від відповідача до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1ст. 4 ЦПК України). Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України).

Відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 10 жовтня 2023 року ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 м. Харків.

Відповідно до свідоцтва про народження від серії НОМЕР_2 батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_3 змінювала прізвище. 09 червня 1982 року складено актовий запис про шлюб, відповідно до якого прізвище дружини змінилось на ОСОБА_6 .

Судом встановлено, що позивачка письмово звернулася до державного нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Кривенець А. А. щодо оформлення спадщини за законом після смерті матері. Нотаріус підтвердила право позивачки на спадкування, але відмовила у заведенні спадкової справи в зв`язку з тим, що строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері позивачки закінчився. Відповідно до постанови від 17 жовтня 2023 року нотаріус відмовила у вчиненні нотаріальної дії.

Строк для прийняття спадщини позивачем пропущений через те, що вона вимушена була покинути свою оселю та евакуюватися до Фінляндії де перебувала до вересня 2023 року, що підтверджено копією довідки про лікування у Фінляндії.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або за відсутності спадкоємців за законом чи заповітом - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1, 2ст. 1220 ЦК Українииспадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до частини першої статті 1223 Цивільного кодексу України: «у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки».

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 5 вказаної статті передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Встановлено, що позивачка із заявою про прийняття спадщини звернулася до нотаріуса Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори, тобто місцем відкриття спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавця, є місто Харків. Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_1 на момент звернення позивача до нотаріусу немає.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008судам роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно з ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.1220, 1222, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст.259,263-265,268 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНКОПП: НОМЕР_3 , додатковий строк для прийняття заяви про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (актовий запис 159 від 10 жовтня 2023 року) протягом двох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

Судові витрати вважати сплаченими позивачкою.

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту проголошення через районний суд, шляхом подачі апеляційної скарги.

Рішення ухвалено та надруковано суддею в нарадчій кімнаті.

Повний текст рішення виготовлений 15 лютого 2024 року.

Головуюча: Т. В. ШТИХ