ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

04 березня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів: Агєєва О.В. (суддя-доповідач), Кішкіної І.В., Корчистої О.І., розглянувши апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 11 січня 2022 року у цивільній справі № 243/12024/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Слов?янського міськрайонного суду Донецької області від 11 січня 2022 року у цивільній справі № 243/12024/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування було задоволено.

Із вказаним рішенням не погодився відповідач та подав апеляційну скаргу, яка ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року була залишена без руху та заявнику було надано десятиденний строк з дня вручення копії ухвали для надання поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, а також для сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

При цьому, апелянту апеляційним судом було роз`яснено, що не зазначення поважних підстав щодо поновлення строку на апеляційне оскарження є підставою для відмови у клопотанні про поновлення строку на апеляційне та для відмови у відкритті апеляційного провадження є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

27 лютого 2024 року відповідач Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області звернувся до суду апеляційної інстанції із клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 11 січня 2022 року, у якому зазначив, що процесуальний строк було пропущено у зв`язку з повномасштабним вторгненням росії на територію України. Після введення в Україні воєнного стану, працівники юридичного відділу Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області були позбавлені можливості виконувати свої посадові обов`язки на своїх робочих місцях, що призвело до зменшення результативності діяльності відділу. Копія рішення суду Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 11 січня 2022 року була отримана ГУ ПФУ в Донецькій області 11 грудня 2023 року.

Згідно із частиною 1статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За частиною 2статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Відповідно до частини першої статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина перша статті 127 ЦПК України).

У статтях 127, 357, 358 ЦПК України не визначено конкретного переліку причин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. Однак суд апеляційної інстанції, керуючись верховенством права та основними засадами судочинства, повинен надати оцінку наведеним особою, яка подає апеляційну скаргу, обставинам на предмет поважності причин пропуску строку, встановити, чи є такий строк значним, та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з урахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції (постанова Верховного Суду від 13 червня 2018 року у справі № 2-24/10).

Отже, вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду, і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти, чи є обставини, на які посилається заявник, такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

В постанові Верховного Суду від 08.04.2021 у справі №520/7884/2020 наведено висновок про те, що відповідно до правових висновків Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Відповідно до практики ЄСПЛ, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"), поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зі спливом значного проміжку часу, є порушенням принципу юридичної визначеності та "права на суд", гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (пункти 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008).

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечує рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Правова позиція з цього питання викладена в постанові Верховного Суду від 24.05.2022 у справі № 917/663/20.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що повне судове рішення складено 11 січня 2022 року. Проте, апеляційна скарга подана до суду апеляційної інстанції 03 січня 2024 року, тобто з порушенням строку апеляційного оскарження, передбаченого процесуальним законом, більше ніж на 1 рік.

Відповідач був обізнаний про розгляд даної справи в суді першої інстанції, що підтверджується відзивом Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області на позовну заяву. Крім того, згідно з супровідним листом Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 04 листопада 2022 року судом направлялось оскаржуване рішення на електронну адресу відповідача.

Заявляючи клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку,відповідач Головне управління Пенсійного фондуУкраїни в Донецькій області не навів виняткових обставин для подання ним апеляційної скарги після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

При цьому, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Чірікоста і Віола проти Італії» зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів для того, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах «Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України»).

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини «Богонос проти Росії» від 05 лютого 2004 року).

Узагальнюючи наведене, колегія суддів зазначає, що відповідач не проявив належної уваги в захисті своїх інтересів та не вжив необхідних заходів, щоб ознайомитись з перебігом процесу.

Доводи ж відповідача Головного управління Пенсійного фондуУкраїни в Донецькій області про те, що процесуальний строк було пропущено ще й у зв`язку з повномасштабним вторгненням росії на територію України, є неприйнятними, оскільки, згідно ч. 2 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, й доказів наявності у позивача права на подання апеляційної скарги поза межами річного процесуального строку суду не надано.

Разом з тим, колегія суддів вважає за можливе роз`яснити, що, згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі№ 990/115/22, «запровадження на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку».

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду у справі № 570/2653/21, від 24.03.2023 року.

Відповідач Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, посилаючись на неможливість подання апеляційної скарги у встановлений строк, викликаною існуванням обмежень, впровадженими у зв`язку з воєнним станом, не наводить поважної причини, пов`язаної з запровадженням на території України воєнного стану, яка б перешкоджала вчиненню відповідної процесуальної дії, а посилання на те, що працівники юридичного відділу Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області були позбавлені можливості виконувати свої посадові обов`язки на своїх робочих місцях, що призвело до зменшення результативності діяльності відділу, жодним чином не доводить наявність у нього об`єктивних перешкод для звернення до суду із апеляційною скаргою в межах строків, визначених ЦПК України.

Отже, з огляду на те, що Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області було повідомлено про розгляд справи в суді першої інстанції, а апеляційна скарга подана відповідачем після спливу одного року з дня складення повного тексту оскаржуваного рішення, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 11 січня 2022 року, слід відмовити.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зазначені обставини є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження по справі за поданою апеляційною скаргою на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 11 січня 2022 року.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити відповідачу Головному управлінню Пенсійного фонду України в Донецькій області у відкритті апеляційного провадження по поданій ним апеляційній скарзі на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 11 січня 2022 року у цивільній справі за позовом № 243/12024/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування.

Апеляційну скаргу та додані до неї матеріали повернути особі, що її подала.

Цивільну справу № 243/12024/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування повернути до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному поряду безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Судді: