Справа № 496/3487/24
Провадження № 2/496/2010/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Пасечник М.Л., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Середа В.Ю. в інтересах ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до п.5. ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 1 ст. 188 ЦПК України передбачено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Як вбачається з позовної заяви позивачем об`єднані в одному позові різні позовні вимоги, з різними предметами спору, а саме: про розірвання шлюбу, визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку.

У позові не зазначено у чому конкретно полягає однорідність позовних вимог про розірвання шлюбу та позовних вимог про визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку, які не взаємопов`язані між собою та регулюються різними нормами права і правильність вирішення позовних вимог про розірвання шлюбу, не залежить від правильності позовних вимог про визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку.

Спільний розгляд, різних не взаємопов`язаних між собою позовних вимог, може ускладнити вирішення справи.

Крім того, строки розгляду позовних вимог про розірвання шлюбу і позовних вимог про визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку, є різними, оскільки позовні вимоги про розірвання шлюбу розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження, позовні вимоги про визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку, розглядаються за правилами загального позовного провадження.

При цьому, в справах про розірвання шлюбу, передбачена можливість надання сторонам строку для примирення та зупинення в зв`язку з цим провадження у справі і що, в свою чергу, не передбачено при розгляді справ про визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку, що може призвести до безпідставного затягування розгляду позовних вимог.

Тому дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відтак, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 188 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання спільною сумісною власністю житлового будинку, виділення у власність 1/2 частини житлового будинку - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, та буде призначена до розгляду у судове засідання, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Л. Пасечник