ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_______________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року

м. Харків

справа № 619/4699/23

провадження № 22-ц/818/1125/24

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів колегії Мальованого Ю.М., Пилипчук Н.П.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 25 грудня 2023 року у складі судді Болибока Є.А.,-

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просила стягнути з тягнути з ОСОБА_2 на її користь суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 10 512,89 грн та на утримання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 13 942,44 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що вона з 10 серпня 2013 року перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем та має спільних двох малолітніх дітей: доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які проживають з нею та знаходяться на її утриманні. На виконанні у державного виконавця Лозівського відділу державної виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції перебувають: виконавчий лист, виданий Лозівським міськрайонним судом Харківської області 30.03.2018 про стягнення з ОСОБА_5 на її користь аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 08.02.2018 і до досягнення дитиною повноліття; виконавчий лист, виданий Дергачівським районним судом Харківської області 20.02.2020 про стягнення з ОСОБА_2 на її користь аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/6 частин щомісячно з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 23.10.2019 і до повноліття дитини. Вказує, що рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 26.05.2020 було зменшено розмір аліментів, що стягуються з відповідача на її користь на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з частини до 1/6 частини, щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення дитиною ОСОБА_6 , повноліття. Згідно розрахунків боргу складених Лозівським відділом державні виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 28.08.2023 року на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з березня 2019 року по липень 2023 року з урахування боргу, боржник повинен був сплатити 13 942,44 грн; на утримання дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з жовтня 2019 року по липень 2023 року з урахування боргу, боржник повинен був сплатити 10 512,89 грн. Заборгованість відповідача по сплаті аліментів на утримання доньки виникла у період з березня по жовтень 2019 року у розмірі 13 942,44 грн, яку останній дотеперішнього часу не сплатив. Заборгованість відповідача по сплаті аліментів на утримання сина виникла у період з жовтня 2019 року по липень 2020 року у розмірі 10 512,89грн, яку останній і теперішнього часу не сплатив. Отже, свої зобов`язання по сплаті аліментів відповідач належним чином не виконує, належні до виплати суми не сплачує. Розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів ОСОБА_2 на утримання малолітньої ОСОБА_4 відповідно до розрахунку становить 214 757,16 грн, на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 становить 152 946,05 грн. Проте, відповідно до вимог ст. 196 СК України розмір неустойки (пені) станом на 01.09.2023, який підлягає стягненню, обмежується розміром заборгованості по аліментах на кожну дитину.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 25 грудня 2023 року позовні вимоги задоволені.

Стягнуто з ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 , суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 10 512,89 грн, на утримання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 13 942,44 грн та на користь держави судовий збір в розмірі 1073,60 грн.

Рішення мотивовано тим, що позивачкою доведено що відповідач виконував обов`язок по сплаті аліментів не своєчасно та неналежним чином. Тому позивачка має право на отримання від відповідача неустойки (пені).

Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального права просила рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд під час розгляду справи не надав належної оцінки наданим ним доказам, не звернув уваги, що його вина у несвоєчасному перерахуванні аліментів відсутня, оскільки ОСОБА_1 тривалий час не зверталась до виконавчої служби, а потім державний виконавець зволікав з направленням постанови до його офіційного місця роботи.

Від ОСОБА_1 суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому остання просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення без змін. Посилалась на відповідність висновків суду обставинам справи та вимогам закону.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні у справі докази, перевіривши законність і обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Згідно статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 4 ч.1, ч.ч. 2, 4 ст. 376 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, що рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 30.03.2018 стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 08.02.2018 і до досягнення дитиною повноліття.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 20.02.2020 стягнуто з ОСОБА_2 на ОСОБА_7 аліменти на утримання дитин ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/6 частин щомісячно з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткової мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 23.10.2019 року і д повноліття дитини.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 26.05.2020 зменшено розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки, ОСОБА_4 , 23.08.2013 року народженняз 1/4 частини до 1/6 частини, щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитиня відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішення суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

На підставі зазначених рішень на виконанні у державного виконавця Лозівського ВДВС у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління МЮ перебувають виконавчі листи.

Згідно з наявним у справі розрахунком заборгованості зі сплати аліментів складеним державним виконавцем Лопашовою Н.О., заборгованість по аліментам ОСОБА_2 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , становить 10 512,89 грн.

Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів складеним державним виконавцем Лопашовою Н.О., заборгованість по аліментам ОСОБА_2 на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 становить 13 942,44 грн.

На підставі вказаних довідок позивачем здійснено розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, зазначений у позовній заяві, розмір якої всього на утримання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з жовтня 2019 року по липень 2023 становить 10 512,89 грн; на утримання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з березня 2019 року по липень 2019 року становить 13 942,44 грн.

Вказаний борг зі сплати аліментів був частково сплачений відповідачем до звернення з позовою заявою ОСОБА_1 до суду, у зв`язку з чим станом на 01.09.2023 відповідно до довідок розрахунків від 10.11.2023, складених державним виконавцем Лозівського ВДВС у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління МЮЛопашовою Н.О.борг з аліментів перед позивачкою у відповідача становить на сина ОСОБА_8 - 8744,10 грн, а на доньку ОСОБА_9 - 8314,55 грн (а.с.120-121).

Відповідно до частини другої статті 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Можна зробити висновок, що обсяг відповідальності батьків не залежить від проживання їх разом чи окремо від дитини, і цей факт не звільняє від обов`язку забезпечувати такі умови життя дитини, які є достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку.

Зазначений висновок підтверджується і наявністю відповідальності за ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків, як передбачено у частині четвертій статті 155 СК України.

Крім того, відповідно до Закону України від 17 травня 2017 року № 2037-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини.

Цей припис підтверджує довід про підвищений захист прав дитини.

У статті 179 СК України послідовно зазначається, що аліменти призначені для утримання дитини і не можуть бути використані не за цільовим призначенням.

Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 СК України у редакції, чинній на час ухвалення рішення про стягнення аліментів).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки.

Згідно з частиною першою статті 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Велика Палата Верховного Суду в постанові №333/6020/16 від 03.04.2019 зазначила, що розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Враховуючи, що станом на день звернення ОСОБА_1 до суду з позовом про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів а саме 18.09.2023, заборгованість існувала та становила станом на 01.09.2023 на сина ОСОБА_8 - 8744,10 грн, а на доньку Ярославу -8314,55 грн, що підтверджується довідками розрахунками від 10.11.2023, складеними державним виконавцем Лозівського ВДВС у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління МЮЛопашовою Н.О(а.с.120-121) суд дійшов помилкового висновку про розмір неустойки (пені), що підлягає стягненню.

Відповідно до. ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Тому з ОСОБА_2 на користь позивачки підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з березня 2019 року по вересень 2023 року у розмірі визначеної державним виконавцем заборгованості - 8314,55 грн та на утримання дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з жовтня 2019 року по вересень 2023 року у розмірі - 8744,10 грн.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах - учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (Проніна проти України, № 63566/00, пр. 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.).

За таких обставин колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, а рішення суду першої інстанції зміні в частині визначеного судом розміру неустойки ( пені), що підлягає стягненню з відповідача на користь позивачки.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат (частина 13 статті 141 ЦПК України).

Керуючись ст. ст.367,368,369,376,381- 384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 25 грудня 2023 року змінити в частині розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 8744 (вісім тисяч сімсот сорок чотири) грн 10 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 8314(вісім тисяч триста чотирнадцять) грн 55 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених частиною 3 статті 389 ЦПК України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 01 травня 2024 року.

Головуючий О.Ю.Тичкова

Судді Ю.М. Мальований

Н.П.Пилипчук