Романівський районний суд Житомирської області
12 серпня 2024 року смт. Романів
Суддя Романівського районного суду Житомирської області Кірічук М.М., розглянувши позовну заяву Романівської селищної ради Житомирської області,-
9 серпня 2024 року Романівська селищна рада Житомирської області, як орган опіки і піклування, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про позбавлення її батьківських прав відносно малолітніх дітей: ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_6 , посилаючись на те, що відповідач ухиляється від виконання своїх обов`язків по вихованню цих дітей, не піклується про їх фізичний і духовний розвиток, не цікавляться їх життям, побутом та не підтримує матеріально.
Позовна заява Романівської селищної ради Житомирської області підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.
Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Частиною 1 статті 14 ЦПК України встановлено, що в судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів (частина 2 статті 14 ЦПК України).
Згідно з частини 5 статті 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Частиною 6 статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
За вимогами частини 7 статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
В порушення вимог пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява, яка подана Романівською селищною радою Житомирської області, не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в позивача у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Крім цього відповідно до пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява, повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Позивач просить позбавити відповідача батьківських прав відносно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , водночас матеріали справи не містять доказів, які підтверджують, що ОСОБА_1 є матір`ю цих дітей, а відомості зазначені в свідоцтвах про народження дітей не збігаються з паспортними даними відповідача.
Частиною 4 статті 177 ЦПК України, а також статтею 3 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (станом на 1 січня 2024 року 3028,00 грн), в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру юридичною особою, підлягає сплаті 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028,00 грн.
Позивачем при подачі даного позову заявлено шість позовних вимог немайнового характеру, а саме про позбавлення батьківських прав відповідача відносно ОСОБА_2 , про позбавлення батьківських прав відносно ОСОБА_4 , про позбавлення батьківських прав відносно ОСОБА_3 , про позбавлення батьківських прав відносно ОСОБА_5 , про позбавлення батьківських прав відносно ОСОБА_6 , про позбавлення батьківських прав відносно ОСОБА_7 . Зазначені позовні вимоги не вирішують питання прав та обов`язків дітей, а стосуються лише прав та обов`язків відповідача як матері дітей, яких остання може бути позбавлена у разі ухвалення рішення про задоволення позову. Правові наслідки позбавлення батьківських прав визначені у статті 166 Сімейного кодексу України, тому пункт 14 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» не поширюється на справи за позовом про позбавлення батьківських прав (ухвала Верховного Суду від 16 березня 2021 року по справі № 308/9827/19, ухвала Верховного Суду від 09 листопада 2020 року № 645/920/19).
Згідно частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.
Керуючись статтею 185 ЦПК України, суддя,-
В И Р І Ш И В :
Позовну заяву Романівської селищної ради Житомирської області залишити без руху.
У графі платіжного документа «Призначення платежу: *;101;__________» платник судового збору повинен вказати код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті; Судовий збір, за позовом (повне найменування (для юридичних осіб), Романівський районний суд Житомирської області.
Встановити Романівській селищній раді Житомирської області строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення даної ухвали та повідомити, що у разі неусунення недоліків позовна заява буде вважатись неподаною і повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Кірічук