ЦИВІЛЬНЕ СУДОЧИНСТВО Справа № 170/183/24
Позовне провадження Провадження № 2/170/76/24
Шацький районний суд Волинської області
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

07 серпня 2024 року сел. Шацьк

Шацький районний суд Волинської області у складі:

головуючого - судді Матвійчука С.П.,

за участю:

секретаря - Копитко І.О.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідачів - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду та в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 . На день своєї смерті спадкодавець був зареєстрований в с. Мельники, Ковельського району, Волинської області. Після смерті спадкодавця до складу спадщини увійшли: 1/2 частка житлового будинку та господарських споруд, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та земельні ділянки для будівництва та обслуговування будинку, господарських споруд та ведення особистого підсобного господарства, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_6 заповіт не склав, що підтверджується спадковою справою останнього. Спадкоємцем третьої черги за законом після смерті ОСОБА_6 є його двоюрідний брат - ОСОБА_3 , який спадкує за правом представлення, оскільки його батько ОСОБА_7 , який є дядьком ОСОБА_6 , помер ще за життя спадкодавця. Спадкоємцями п`ятої черги за законом, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

На час відкриття спадщини позивач не проживав постійно із спадкодавцем, а тому як спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, він повинен був подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Однак, ОСОБА_3 протягом визначеного строку заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 до нотаріуса не подав, бо вважав, що відсутнє спадкове майно після смерті спадкодавця, оскільки ще за життя останнього брат дружини спадкодавця - ОСОБА_8 оформив право власності на себе на житловий будинок. Також він після смерті ОСОБА_6 привів у лад будинок та двір.

На початку лютого 2024 року ОСОБА_8 прийшов до ОСОБА_3 та запитав чи оформив він спадкові права на 1/2 частку вказаного житлового будинку, на що він відповів, що так як він знає, що будинок належить ОСОБА_8 , то відповідно він нічого не оформляв. Проте останній повідомив позивачу, що йому належить лише 1/2 частка даного житлового будинку, а 1/2 частку позивач може оформити на себе, як спадкоємець третьої черги.

Коли позивач у лютому 2024 року звернувся до приватного нотаріуса Ковельського районного нотаріального округу Волинської області Капляр М.В. щодо оформлення права власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_6 , то нотаріус повідомила йому, що він пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та роз`яснила йому право звернутися до суду із позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи зазначене, ОСОБА_3 просив суд визначити йому додатковий строк три місяці для подання до приватного нотаріуса Ковельського районного нотаріального округу Волинської області Капляр М.В. заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 .

Представник відповідачів ОСОБА_2 подала відзив на вказану позовну заяву, в якому зазначила, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав з спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Звертаючись в суд з позовною заявою ОСОБА_3 вказав причину пропуску строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини те, що він не знав про наявність спадкового майна. Однак така обставина не є поважною причиною пропуску строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини. Тому, представник відповідачів просила суд відмовити ОСОБА_3 у задоволенні позову.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 просила позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк три місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 .

Представник відповідачів ОСОБА_2 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову ОСОБА_3 .

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, покази свідків, з`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши матеріали цивільної справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_3 слід задовольнити з таких підстав.

Ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Ст. 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії НОМЕР_1 , виданим 25.10.2022 Шацькою селищною радою. На день своєї смерті спадкодавець був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Крім нього, за вказаною адресою ніхто не був зареєстрований, що підтверджується листом № 1934/04-46/2-22 від 22.12.2022 секретаря Шацької селищної ради Б.Тимошука.

За життя ОСОБА_6 заповіт не склав. Після його смерті до складу спадщини увійшла, зокрема, 1/2 частка житлового будинку та господарських споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується матеріалами спадкової справи № 35/2022.

Спадкоємцем третьої черги за законом після смерті ОСОБА_6 є його двоюрідний брат - ОСОБА_3 , який спадкує за правом представлення, оскільки його батько ОСОБА_7 , який є дядьком ОСОБА_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто ще за життя спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії НОМЕР_2 , виданим 25.06.2006 відділом реєстрації актів цивільного стану Шацького районного управління юстиції Волинської області.

Родинні відносини між позивачем та спадкодавцем підтверджуються: свідоцтвом про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , виданим повторно 14.07.1991 Любомльським райвідділом ЗАГС Волинської області, з якого вбачається, що його батьком був ОСОБА_7 ; свідоцтвом про народження батька позивача ОСОБА_7 серії НОМЕР_4 , виданим 24.11.1981 Любомльським райвідділом ЗАГС Волинської області, з якого встановлено, що його батьком був ОСОБА_9 ; актовим записом про народження ОСОБА_6 № 12 від 01.04.1956, з якого вбачається, що його батьком був ОСОБА_10 та показами свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які повідомили, що батько позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_7 та батько спадкодавця ОСОБА_6 - ОСОБА_10 були рідними братами. А їхнім батьком був ОСОБА_9 .

Згідно листа начальника Любомльського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Л.Станіславчук № 205/30.8-04-05 від 30.03.2024 встановлено, що актового запису про народження ОСОБА_10 по Любомльському відділу ДРАЦС не виявлено.

Відповідно до листа директора Державного архіву Волинської області С.Карасюка № 197/01-23 від 14.05.2024 встановлено, що по перевірених метричних книгах Свято-Преображенськогої церкви с. Гуща (в прихід входило с. Мельники) тодішнього Любомльського повіту Волинського воєводства за 1927-1931 роки, церкви Різдва Пресвятої Богородиці с. Шацьк (в прихід входило с. Мельники) тодішнього Любомльського повіту за 1927-1931 роки, церкви на честь Казанської ікони Божої Матері с. Піща (в прихід входило с. Мельники) тодішнього Любомльського повіту за 1927-1931 роки актового запису про народження ОСОБА_10 не виявлено.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_3 повідомив, що він та ОСОБА_6 були двоюрідними братами, а його батько ОСОБА_7 та батько спадкодавця ОСОБА_6 - ОСОБА_10 були рідними братами. Про те, що ОСОБА_6 помер він дізнався пізніше, оскільки хворів і на його похоронах не був. Перед смертю ОСОБА_6 сказав йому, що він «оформив» хату на ОСОБА_8 , тому він вважав його спадкоємцем майна померлого ОСОБА_6 . Однак приблизно у січні 2024 року ОСОБА_8 повідомив йому, що він оформив право власності лише на 1/2 частку житлового будинку спадкодавця за заповітом своєї сестри і першої дружини ОСОБА_6 .

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні повідомив, що ОСОБА_3 є двоюрідний брат його швагра ОСОБА_6 , а батько позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_7 та батько спадкодавця ОСОБА_6 - ОСОБА_10 були рідними братами. Після смерті ОСОБА_6 він здійснив його поховання та навів лад у будинку, тому всі жителі вулиці думали що він успадкував будинок. ОСОБА_3 на похованні ОСОБА_3 не був, оскільки хворів і він не спілкувався з ОСОБА_3 щодо спадщини ОСОБА_6 . Після смерті спадкодавця він повідомив його родичці ОСОБА_13 , що він успадкував лише 1/2 частку житлового будинку після смерті своєї сестри і, що вона може подати заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 . Пізніше він дізнався, що заяви про прийняття спадщини подали ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , тому повторно зайшов до ОСОБА_13 і поцікавився чому вона не подала заяву про прийняття спадщини. Однак остання повідомила, що хворіє і не бажає подавати заяву та порекомендувала звернутися до позивача. Після цього він приїжджав до ОСОБА_3 , але його не було вдома. Коли він повторно приїхав до позивача на початку 2024 року, точної дати не пам`ятає, то сказав йому, що той має право на спадкування 1/2 частки житлового будинку спадкодавця, на що ОСОБА_3 відповів, що не знав, оскільки вважав, що свідок успадкував весь будинок.

Судом встановлено, що згідно рішення Шацького районного суду Волинської області від 08.12.2015 за ОСОБА_8 було визнано право власності, в порядку спадкування за заповітом, на 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є спадкоємцями п`ятої черги за законом, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 та подали відповідні заяви про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом до приватного нотаріуса Ковельського районного нотаріального округу Волинської області Капляр М.В.

У вказаних заявах відповідачі зазначили, що у спадкодавця ОСОБА_6 є інші спадкоємці за законом: двоюрідні сестри ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 та двоюрідні брати ОСОБА_16 і ОСОБА_17 .

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_3 у даних заявах не вказаний.

Ст. 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

В ч. 1 ст. 1270 ЦК України зазначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

23.02.2024 ОСОБА_3 звернувся до приватного нотаріуса Ковельського районного нотаріального округу Волинської області Капляр М.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 . Однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Ковельського районного нотаріального округу Волинської області Капляр М.В. № 30/02-31 від 23.02.2024, оскільки позивач протягом шести місяців не подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 . Окрім того, позивач не надав доказів родинних відносин між ним та спадкодавцем.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причину пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивачем поважною, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно ст. 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

У ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права».

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Враховуючи те, що позивач не був обізнаний про наявність спадкового майна після смерті спадкодавця ОСОБА_6 , а пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, позивач є особою похилого віку та те, що в Україні введено воєнний стан, тому суд вважає, що право позивача на отримання спадщини підлягає захисту, а позов слід задовольнити.

Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном.

На підставі ст.ст. 1220, 1221, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 81, 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк три місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Строк рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 12 серпня 2024 року.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач 1: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач 2: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Суддя /підпис/ С.П. Матвійчук

Згідно з оригіналом

Суддя Шацького районного суду Волинської області С.П. Матвійчук