У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дегтяренко К.С., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

05 вересня 2024 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ознайомившись з позовною заявою та вивчивши, долучені до неї документи, вважаю що така не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області, виходячи з наступного.

За ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.2 ст. 28 ЦПК України, Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Суддею у відповідності до ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлено запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №776564 від 09 вересня 2024 року ОСОБА_2 зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до долученої до матеріалів справи копії паспорта гр. ОСОБА_1 остання зареєстрована АДРЕСА_1 .

При поданні позовної заяви позивач просить відкрити провадження на підставі вимог ч.2 ст. 28 ЦПК України.

У позовній заяві позивач зазначила своє фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , та додала договір оренди квартири від 15 червня 2024 року.

Однак позивач не надала суду належних та допустимих доказів, що підтверджували би зареєстроване місце проживання або перебування позивача разом з дитиною та відповідача на території юрисдикційної діяльності Ужгородського міськрайонного суду.

Отже, вимогами ЦПК України чітко визначено, що позови можуть пред`являтися позивачем за зареєстрованим місцем проживання чи перебування сторін.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того, відповідно до постанови Верховного Суду від 24 червня 2024 року у справі №554/7669/21 Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду зазначив, що положення частини першої статті 27, частини першої статті 28 ЦПК України імперативно встановлюють, що визначення територіальної юрисдикції (підсудності) здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання або перебування фізичної особи сторони у справі, якщо інше не передбачено законом. Зазначена вимога процесуального закону унеможливлює зловживання процесуальними правами при визначенні підсудності. Отже в нормах ЦПК України передбачено використання лише зареєстрованого місця проживання, фактичне місце проживання фізичної особи не має правового значення. З огляду на викладене, використання для встановлення конкретного суду за визначеною територіальною підсудністю фактичної адреси проживання матиме наслідком невизначеність при вчиненні окремих процесуальних дій, адже фактичне місце проживання може змінюватись чи не щодня. Крім того, особа може мати більше ніж одне фактичне місце проживання, але зареєстроване може бути лише одне місце проживання.

У зв`язку з чим, встановлюючи зареєстровані у встановленому законом порядку місця проживання сторін, відповідно до яких відсутні відомості щодо реєстрації відповідача ОСОБА_2 , а позивач має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , яка має право звертатися до суду відповідно до вимог ч. 1 ст. 28 ЦПК України за її місцем реєстрації.

Місце реєстрації сторін у м. Ужгород не підтверджено, сам по собі договір оренди житла сторонами, не свідчить про зареєстроване місце проживання за вказаною у договорі адресуою,

Таким чином, дана справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області і за правилом альтернативної підсудності.

Враховуючи, що зареєстрованим місцем проживання позивача є АДРЕСА_1 , та виходячи із правил підсудності, встановлених ст. 28 ЦПК України, вказана позовна заява підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

За правилами п. 1 ч. 1ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

Водночас, згідно з ч.1 ст.378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Згідно з нормами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається належний суд, тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

З огляду на викладене зазначену справу слід передати на розгляд до Херсонського міського суду Херсонської області.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.27, 28, 31, 187, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

постановив:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати за підсудністю на розгляд Херсонського міського суду Херсонської області (73000, м.Херсон, вул.Маяковського, 6/29).

Роз`яснити, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя К.С. Дегтяренко