Справа № 712/8792/24
Провадження № 2/712/2778/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01.08.2024 м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Чапліна Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смілянська-2» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

23.07.2024 позивач Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смілянська-2» звернувся у Соснівський районний суд м. Черкаси з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просить:

- стягнути з ОСОБА_2 заборгованість у розмірі 8194,08 грн;

- стягнути з ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 1638,82 грн;

- стягнути з ОСОБА_3 заборгованість у розмірі 409,70 грн.

24.07.2024 суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Ватажок-Сташинська А.В. ухвалила задовольнити самовідвід судді Ватажок-Сташинської Аліни Віталіївни у цивільній справі №712/8792/24 за позовом ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНУ «СМІЛЯНСЬКА-2» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №712/8792/24 передано на розгляд судді Чапліній Н.М.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

Згідно із статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суддею встановлено, що заяву подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства.

Як визначено у ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 2 ст. 12 ЦПК України).

Крім того, згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Розглянувши позовну заяву, суддя дійшов висновку залишити позовну заяву без руху, оскільки позивач не виконав вимоги статей 175, 177 ЦПК України щодо змісту позовної заяви та документів, які додаються до позовної заяви.

Пунктом другим частини третьої статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У позовній заяві позивач зазначає реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача ОСОБА_2 , який складаються з 9 цифр, замість 10, що унеможливлює здійснити перевірку щодо місця проживання цього відповідача у Єдиному державному демографічному реєстрі.

Отже, позивачу необхідно надати суду правильний реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача ОСОБА_2 , за його наявності у позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст. 133 ЦПК України).

За подання позовної заяви позивач сплатив судовий збір у розмірі 2920,00 грн, що підтверджується квитанцією, доданою до позовної заяви.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею сьомою Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 становить 3028 грн.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно додатково сплатити судовий збір у розмірі 108,00 грн та подати суду докази такої сплати.

У позовній заяві позивач зазначає, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної складової частини щодо об?єкта нерухомого майна, 20/25 частина квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 39,7 кв.м належить ОСОБА_2 , 4/25 частина квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 39,7 кв.м належить ОСОБА_1 , а 1/25 частина квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 39,7 кв.м належить ОСОБА_3 .

Однак з доданого до позовної заяви витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно наявні відомості про права власності на об`єкт нерухомого майна за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_3 (частка власності 1/25) та ОСОБА_4 (частка власності 24/25).

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) ( ч. 5 ст. 177 ЦПК України).

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч.1 ст. 83 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 83 ЦПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач не додав до позовної заяви доказів, якими він обґрунтовує позовні вимоги, та не звернувся до суду з клопотанням про витребування таких доказів (за необхідності), зокрема доказів, що власниками об?єкта нерухомого майна за адресою АДРЕСА_2 є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

18.10.2023 введено в дію Закон України №3200-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами".

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку (ч. 6 ст. 14 ЦПК України).

У позовній заяві позивач вказав, що в нього наявний електронний кабінет.

Однак суд, перевіряючи інформацію про наявність електронного кабінету Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі у позивача з`ясував, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смілянська-2» () не має зареєстрованого кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

Суд звертає увагу позивача на його обов`язок зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 ЦПК України та подати суду відомості про реєстрацію.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи адміністративного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог цивільного процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст .4, 19, 58-62, 174-177, 185, 258-261 ЦПК України суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Смілянська-2» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, - залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути, вказані в ухвалі недоліки, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

У випадку неусунення вказаних недоліків позовна заява буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 01.08.2024.

Суддя Н. М. Чапліна