провадження № 22-ц/824/8710/2024 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
У Х В А Л А

07 серпня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Лобоцької В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду клопотання ОСОБА_1 , подане представником ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , поданою представникомОСОБА_4 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 02 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та з урахуванням уточнених позовних вимог просив стягнути з відповідача 3 754 628 грн. 53 коп., з яких 3 118 085 грн 65 коп. інфляційні втрати за період з травня 2021 року по червень 2023 року, 636 542 грн 88 коп. 3% річних за період з 18 травня 2021 року по 08 грудня 2023 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 був укладений договір позики від 17 грудня 2018 року. Відповідно до якого позикодавець передав у власність позичальника грошові кошти у розмірі 300 000 доларів США, а позичальник зобов`язався повернути ці кошти до 01 липня 2019 року. Відповідач не виконав свої зобов`язання за договором, грошові кошти не повернув позивачу. У зв`язку з цим, 18 травня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості за договором, а саме інфляційних втрат за період з травня 2021 року по червень 2023 року та 3% річних за прострочення виконання зобов`язання з 18 травня 2021 року по 08 грудня 2023 року.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 02 лютого 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати рішення суду першої інстанції через невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач зазначає, що в червні 2019 року ОСОБА_3 повернув ОСОБА_1 одержані кошти за договором позики у розмірі 300 000 доларів США. На підтвердження факту отримання грошових коштів ОСОБА_1 , представник відповідача надав суду розписку, видану позивачем про повернення йому коштів за договором позики. Зважаючи на те, що ОСОБА_3 виконав свої зобов`язання за договором позики, підстави для стягнення з нього інфляційних витрат та 3% річних за договором позики відсутні.

У зв`язку з подачею відповідачем розписки про виконання грошового зобов`язання, позивач заявив клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, оскільки стверджує що жодних розписок він не видавав та не підписував. Стверджує що подана представником відповідача розписка про виконання грошового зобов`язання є підробленою, рукописний текст та підпис на ній виконані не позивачем.

Розглянувши вказане клопотання, заслухавши думки учасників судового розгляду, суд вважає, що клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до вимог пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частинами першою та другою статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з положеннями частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною другою вищевказаної норми передбачено, що ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частинами першою та другою статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За правилами частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частиною 1 статті 104 ЦПК України передбачено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема, підстави проведення експертизи, питання з яких експерт має надати висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до вимог частини сьомої статті 102 ЦПК України у висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Згідно з абзацом 12 частини другої пункту 4.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5, у вступній частині висновку експерта зазначається, зокрема, про попередження (обізнаність) експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 КК України або за відмову від надання висновку за статтею 385 КК України.

З урахуванням викладеного, враховуючи предмет спору, характер спірних правовідносин, апеляційний суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання сторони позивача про призначення у справі почеркознавчої експертизи, з метою підтвердження чи спростування факту підписання її позивачем, а відтак і виконання чи не виконання відповідачем грошового зобов`язання, що випливає з договору позики.

При цьому, суд апеляційної інстанції виходить з того, що розписка про повернення боргу, відповідачем та його представником не надавалась в суді першої інстанції, вказана розписка має суттєве значення для вирішення справи.

За таких обставин позивач та його представник були позбавлені можливості заявити клопотання про призначення експертизи в суді першої інстанції, що є поважною причиною не подання доказів та надає стороні право заявляти таке клопотання в суді апеляційної інстанції у відповідності до приписів ч. 3 ст. 367 ЦПК України у відповідності до якої, докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до вимог частини третьої статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Згідно положень частин першої та третьої статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Реалізуючи надане суду у частині четвертій статті 103 ЦПК України право визначення питань, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, колегія суддів з урахуванням конкретних обставин справи, а також запропонованих у клопотанні про призначення експертизи питань, для повного та всебічного з`ясування обставин справи, вважає, що на вирішення експертів слід поставити такі запитання:

- Чи виконано підпис від імені особи ОСОБА_1 , у документі з назвою «Розписка про одержання коштів, отриманих в борг» від 20 червня 2019 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

- Чи виконано рукописний запис дати «20 06 19» у документі з назвою «Розписка про одержання коштів, отриманих в борг» від 20 червня 2019 року ОСОБА_1 ?

Також, слід зобов`язати ОСОБА_3 надати експерту оригінал документу з назвою «Розписка про одержання коштів, отриманих в борг» від 20 червня 2019 року.

Згідно з пунктом 45 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну.

З огляду на це, оплату за проведення експертизи необхідно покласти на позивача ОСОБА_1 .

Поряд з цим, колегія суддів роз`яснює сторонам у справі, що відповідно до вимог статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто з цих осіб ухиляється, а також, яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Згідно пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі, зокрема, у випадку призначення судом експертизи.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу, на час проведення експертизи.

З огляду на викладене та враховуючи, що для проведення експертизи потрібен час, суд вважає за необхідне провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.103, 104, 252, 253 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_1 , подане представником ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи задовольнити частково.

Призначити у справі почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (адреса: 03680, м. Київ, вулиця Смоленська, 6).

На вирішення експертизи поставити питання:

- Чи виконано підпис від імені особи ОСОБА_1 , у документі з назвою «Розписка про одержання коштів, отриманих в борг» від 20 червня 2019 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

- Чи виконано рукописний запис дати «20 06 19» у документі з назвою «Розписка про одержання коштів, отриманих в борг» від 20 червня 2019 року ОСОБА_1 чи іншою особою?

В розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи № 757/40981/23-ц, вільні та експериментальні зразки підписів та почерку ОСОБА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_3 надати експерту оригінал документу з назвою «Розписка про одержання коштів, отриманих в борг» від 20 червня 2019 року.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

В частині зупинення провадження ухвала суду може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду.

Повний текст ухвали складено 08 серпня 2024 року.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.