УХВАЛА

08 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 359/299/19

провадження № 61-11031ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В.,

Червинської М. Є.,

розглянув касаційну скаргу Офісу Генерального прокурора на постанову Київського апеляційного суду від 26 червня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Державної фіскальної служби України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив відшкодувати йому моральну шкоду в розмірі 4 038 750,00 грн, втрачену заробітну плату в розмірі 390 573,15 грн та дивіденди у

розмірі 292 370,54 грн за рахунок державного бюджету України шляхом безспірного списання вказаних грошових коштів з єдиного казначейського рахунку, а також зобов`язати Пенсійний фонд України зарахувати до загального трудового стажу позивача період перебування під вартою, досудовим розслідуванням та судовим слідством.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області

від 16 серпня 2021 року провадження в частині вимоги про зобов`язання Пенсійного фонду України зарахувати до загального трудового стажу позивача період перебування під вартою, досудовим розслідуванням та судовим слідством закрито.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області

від 16 серпня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Вирішено відшкодувати ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1 000 000,00 грн за рахунок державного бюджету України шляхом безспірного списання вказаних грошових коштів з єдиного казначейського рахунку.

У задоволенні позову в частині інших вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 листопада 2022 року рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 серпня 2021 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Постановою Верховного Суду від 08 листопада 2023 року постанову Київського апеляційного суду від 29 листопада 2022 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 червня 2024 року рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 серпня

2021 року скасовано та ухвалено у вказаній справі нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди та відшкодування заподіяної матеріальної шкоди у зв`язку з втратою заробітної плати задоволено частково.

Стягнено з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 2 000 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди та 77 000,00 грн на відшкодування заподіяної майнової шкоди у зв`язку з втратою заробітної плати.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

31 липня 2024 року Офіс Генерального прокурора подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 26 червня 2024 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підставою касаційного оскарження вказаного судового рішення заявник зазначає неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25 березня

2020 року у справі № 641/8857/17, від 22 квітня 2019 року у справі

№ 236/893/17, від 31 жовтня 2018 року у справі № 383/596/15, від 20 вересня 2018 року у справі № 686/23731/15-ц, від 15 грудня 2020 року у справі

№ 752/17832/14-ц, постановах Верховного Суду від 22 грудня 2021 року у справі № 202/1722/19-ц, від 10 листопада 2021 року у справі № 346/5428/17, від 04 грудня 2019 року у справі № 468/901/17-ц, від 21 серпня 2019 року у справі № 523/13432/16-ц, від 16 травня 2019 року у справі № 563/504/17,

від 24 січня 2018 року у справі № 711/5994/15-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Крім того, підставою касаційного оскарження судового рішення заявник зазначає неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах (пункти 3 частини другої статті 389 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Крім того, заявник звернувся з клопотанням про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 26 червня 2024 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України встановлено, що за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Частиною першою статті 436 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Клопотання про зупинення виконання судового рішення має бути мотивованим, містити достатні та обґрунтовані підстави для такого зупинення, підтверджені певними доказами. Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення, суд касаційної інстанції враховує існування об`єктивної необхідності у цьому, зокрема у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення дотримання балансу інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки.

Оскільки наведені у клопотанні заявника доводи дають підстави для висновку про необхідність зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 26 червня 2024 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку, то клопотання слід задовольнити.

Керуючись статтями 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати із Бориспільського міськрайонного суду Київської області цивільну справу № 359/299/19 за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Державної фіскальної служби України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури.

Клопотання Офісу Генерального прокурора про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 26 червня 2024 року задовольнити.

Зупинити виконання постанови Київського апеляційного суду від 26 червня 2024 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк,

який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

Є. В. Коротенко

М. Є. Червинська