Справа № 522/7088/24
Провадження № 2/522/4728/24
УХВАЛА

03 вересня 2024 року м. Одеси

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: головуючого судді Чернявської Л.М.,

за участю секретаря Тетькової В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 адвоката Лепеха Костянтина Геннадійовича про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

03 травня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа розподілена на суддю Суворову О.В.

Ухвалою суду від 06 травня 2024 року відкрито провадження по справі, встановлено спрощений порядок розгляду справ.

30 травня 2024 року від Відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, у відповідності до якого просила надати строк на примирення 6 місяців.

10 червня 2024 року від представника Позивача до суду надійшла відповідь на відзив.

На підставі розпорядження керівника апарату суду від 10.07.2024 року № 483/24, здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, справа надійшла до провадження судді Приморського районного суду м. Одеси Чернявської Л.М.

Ухвалою суду від 12 липня 2024 року прийнято до провадження цивільну справу, продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 09 серпня 2024 року клопотання представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відоконференції задоволено. Постановлено судове засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, яке призначене на 13 серпня 2024 року о 14 годині 30 хвилин провести в режимі відеоконференції за допомогою сервісу «EasyCon».

09 серпня 2024 року від представника ОСОБА_2 до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання 13 серпня 2024 року з`явилась ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 .

Суд з підстав надання представником ОСОБА_2 заяви про відкладення розгляду справи, відклав розгляд справи на 03 вересня 2024 року.

28 серпня 2024 року від представника ОСОБА_2 , засобами електронної пошти, надіслано лист, у відповідності до якого зазначено, про направлення клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції паперового примірника на поштову адресу Приморського районного суду м. Одеси. Також було надано підтвердження надсилання стороні по справі відповідного клопотання.

30 серпня 2024 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відоконференції, яке направлено до суду засобами поштового зв`язку 27 серпня 2024 року.

Ухвалою суду від 02 вересня 2024 року клопотання представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відоконференції задоволено. Судове засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, яке призначене на 03 вересня 2024 року о 10 годині 30 хвилин провести в режимі відеоконференції за допомогою сервісу «EasyCon».

В судовому засіданні 03 вересня 2024 року, яке відбулось за участі представника ОСОБА_1 адвоката Лепеха К.Г. та представника ОСОБА_2 адвоката Монько О.В., представником відповідача адвокатом Лепеха К.Г. завлено відвід головуючого по справі з підстав того, що суддею порушено вимоги ч. 2 ст. 212 ЦПК України, а саме задоволено клопотання про проведення відеоконференції пізніше ніж за 5 днів до судового засідання, а відтак, на думку заявника, суддя Чернявська Л.М. не може брати участі в подальшому розгляді цієї справи через обгрунтовані сумніви у її неупередженості та об`єктивності.

Представник ОСОБА_2 заперечував проти задоволенні відповідного клопотання про відвід головуючого по справі.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд встановлює, що судове засідання призначене по вказаній цивільній справі на 03 вересня 2024 року та заява про відвід судді подана в судовому засіданні 03 вересня 2024 року, а відтак враховуючи положення ч. 3 ст. 40 ЦПК України суд приходить до висновку, що заява про відвід подана в день призначеного судового засідання та підлягає вирішення судом, що розглядає справу.

Ознайомившись із заявою про відвід, суд приходить до наступних висновків.

Статею 36 ЦПК України передбачені вимоги коли суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу).

Особа, яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи, тобто відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів та доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Розглянувши питання, з точки зору національного закону - ст. 36 ЦПК України, в контексті ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини щодо безсторонності суд зазначає наступне:

- суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне;

- слід застосувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву (див., «Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia), рішення від 28 листопада 2002 року, а також рішення у справах проти України: «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року п.п.49,54; «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року, п.66; «Агрокомплекс» проти України» від 06 жовтня 2011 року, п.136; «Олександр Волков проти України» від 09 січня 2013 року, п.п.103,107).

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості, зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо.

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року N 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому, суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це, навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому, коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене". Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд вказує, що заявником не надано жодного допустимого, належного, достовірного та достатнього доказу, які б підтверджували наявність підстав для відводу судді, з огляду на наступне.

За приписами частини 7 статті 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

На підставі ч. 8 ст. 212 ЦПК України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає цивільну справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Як зазначалось вище, 28 серпня 2024 року від представника ОСОБА_2 , засобами електронної пошти, надіслано лист, у відповідності до якого зазначено, про направлення клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції паперового примірника на поштову адресу Приморського районного суду м. Одеси. Також було надано підтвердження надсилання стороні по справі відповідного клопотання.

30 серпня 2024 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відоконференції, яке направлено до суду засобами поштового зв`язку 27 серпня 2024 року.

Ухвалою суду від 02 вересня 2024 року клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відоконференції задоволено. Судове засідання, яке призначене на 03 вересня 2024 року о 10 годині 30 хвилин постановлено провести в режимі відеоконференції за допомогою сервісу «EasyCon».

Суд з врахуванням того, що представник позивача 28 серпня 2024 року звернувся до суду з листом про намір проведення судового засідання в режимі відеоконференції та надав підтвердження надсилання відповідного клопотання до суду та сторонам по справі, з метою забезпечення швидкого та ефективного правосуддя, а також недопущення порушення розумних строків розгляду справи, постановив надати можливість представнику ОСОБА_2 у даній справі приймати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»

З огляду на вищевикладене, Заявником не доведено порушення головуючим по справі процесуального права, також не надано доказів упередженості судді у розгляді справи, тобто Заявником не вмотивовано відвід, не наведенно відповідні аргументи та докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Враховуючи положення ст. ст. 36 ЦПК України, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про відвід судді, оскільки підстави для відводу зазначені заявником є необґрунтованими.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 44, 258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Лепеха Костянтина Геннадійовича про відвід судді Чернявської Л.М. по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Чернявська Л.М.