справа №176/1311/24
провадження №2-о/176/55/24
РІШЕННЯ

Іменем України

29 липня 2024 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючого судді Павловської І.А.,

з участю секретаря Ніколенко М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовті Води, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Жовті Води Дніпропетровської області.

Позивач вказує, що його рідна сестра ОСОБА_2 (дівоче прізвище ОСОБА_3 ) народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Йосипівка Петрівського району Кіровоградської області.

30 серпня 1985 року ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище на « ОСОБА_6 ».

20 травня 2003 року (після розірвання шлюбу з ОСОБА_5 ) рідна сестра позивача уклала шлюб з ОСОБА_7 та змінила своє прізвище на « ОСОБА_8 ».

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 померла. На момент своєї смерті в реєстрі Жовтоводської територіальної громади зареєстрована не була.

Звертає увагу, що після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 зазначає, що на час відкриття спадщини і по теперішній час він постійно проживав за вказаною вище адресою та фактично вступив в управління та володіння спадковим майном у межах шестимісячного строку з дня відкриття спадщини.

Наголошує, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропушений позивачем з поважних причин, оскільки з моменту смерті сестри він володів спадковим майном та, не розуміючись у спадковому праві, помилково вважав, що маючи на руках документи на спадщину, за відсутності інших спадкоємців, у будь-який час зможе звернутися до нотаріальної контори для оформлення спадкових прав. Окрім того, свідоцтво про смерть ОСОБА_2 , яка померла на території російської федерації було ним отримано лише у січні 2024 року.

Будучи спадкоємцем другої черги за законом, який би міг прийняти спадщину, в квітні 2024 року позивач звернувся до державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) із заявою про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті сестри. Однак, роз`ясненням нотаріуса йому було відмовлено у зв`язку з:

- відсутністю зареєстрованого місця проживання його сестри ОСОБА_2 на момент смерті та неможливістю встановити місце відкриття спадщини;

- відсутністю документів, що підтверджують факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та відповідно, належність позивача до кола спадкоємців після смерті ОСОБА_2 ;

- відсутністю рішення суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, чка відкрилась після смерті ОСОБА_2 .

Також, зазначає, що місцем смерті ОСОБА_2 є російська федерація. Таким чином, його рідна сестра, ОСОБА_2 , на день своєї смерті мала останнє місце проживання на теритрорії іноземної держави, місце проживання спадкодавця невідоме.

Окрім того, ОСОБА_1 вказує, що відповідно до свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 , виданого Жовтоводським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , у графі - по батькові та у графі місце народження, стоїть прочерк. Батьками у свідоцтві про народження записано: батько ОСОБА_9 , мати ОСОБА_10 .

Відповідно до паспорту громадянина України, ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Жовті Води Дніпропетровської області.

Згідно з свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 , виданого Йосипівською сільською радою Петрівського району Кіровоградської області, ОСОБА_4 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Йосипівка Петрівського району Кіровоградської області. Батьками у свідоцтві про народження записано: батько ОСОБА_9 , мати ОСОБА_10 .

Таким чином, в особистих документах рідної сестри позивача, зокрема, в свідоцтві про народження, є розбіжності в написанні імені матері « ОСОБА_11 » та « ОСОБА_12 ».

Окрім того, позивач наголошує, що наслідком розбіжностей літер «а» та «о», а також «і» та « ОСОБА_13 » у написаннні прізвища його сестри « ОСОБА_3 » та його прізвища « ОСОБА_14 » в їх свідоцтвах про народження є звичайна технічна помилка або ж помилка, яка була допущена у зв`язку із перкладом з російської мови на українську.

Встановлення фактів, що мають юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачу необхідно для оформлення спадкового майна.

За таких обставин, позивач просить встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є його рідною сестрою.

Окрім того, ОСОБА_1 просить встановити юридичний факт, що місцем відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , є АДРЕСА_1 , та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 20 травня 2024 року у справі відкрито провадження та призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами.

Позивач та його представник адвокат Черниш Т.І. у судове засідання не з`явилися. При цьому, надали заяви, в якій просили розглянути справу без їх участі. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити.

Відповідач по справі, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду, за викликом до суду не з`явився, свого повноважного представника не направив. При цьому, надав клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача.

Оскільки сторони по справі у судове засідання не з`явилися, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про смерть НОМЕР_3 , ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Місце смерті останньої є російська федерація, республіка соха (якутія), томпонський район, с. хандига (а.с.16).

За час свого життя їй належала квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 18.04.2001 року.

На сьогоднішній день позивач має намір оформити спадщину, яка залишилася після смерті його сестри. Але підтвердити місце відкриття спадщини не може через відсутність реєстрації місця проживання останньої. Будь-хто із спадкоємців померлої з будь-якими заявами відносно майна померлої до органів нотаріату не звертався, що підтверджується наданою нотаріусом інформацією (а.с. 32).

Таким чином, місце проживання сестри позивача на дату її смерті є невідомим, тому нотаріус відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлої, оскільки неможливо встановити місце відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно із п.1.13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, місце відкриття спадщини не може підтверджуватись свідоцтвом про смерть.

Відповідно до п. 1.14. Порядку, у разі відсутності у спадкоємців документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям їх право на звернення до суду із заявою про встановлення місця відкриття спадщини. У такому випадку місце відкриття спадщини підтверджується копією рішення суду, що набрало законної сили.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Встановити у позасудовому порядку місце відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 неможливо, оскільки спадкодавець ніде не була зареєстрована за місцем свого проживання, а в іншому порядку окрім судового, встановити цей факт неможливо.

Встановлення вказаного факту необхідно позивачу для реалізації права на оформлення спадкового майна.

Зважаючи на вищевикладене, на те, що за час свого життя сестра позивача набула у власність нерухоме майно (квартиру), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , то відповідно до ч.2 ст 1221 ЦК України суд вважає за необхідне встановити факт того, що місцем відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , є АДРЕСА_1 .

Що стосується встановлення факту родинних відносин, слід зазначити, що відповідно до свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 , виданого Жовтоводським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , у графі - по батькові та у графі місце народження, стоїть прочерк. Батьками у свідоцтві про народження записано: батько ОСОБА_9 , мати ОСОБА_10 .

Відповідно до паспорту громадянина України, ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Жовті Води Дніпропетровської області.

Згідно з свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 , виданного Йосипівською сільською радою Петрівського району Кіровоградської області, ОСОБА_4 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Йосипівка Петрівського району Кіровоградської області. Батьками у свідоцтві про народження записано: батько ОСОБА_9 , мати ОСОБА_10 .

Таким чином, в особистих документах рідної сестри позивача, зокрема, в свідоцтві про народження, є розбіжності в написанні імені матері « ОСОБА_11 » та « ОСОБА_12 ».

Окрім того, позивач наголошує, що наслідком розбіжностей літер «а» та «о», а також «і» та « ОСОБА_13 » у написаннні прізвища його сестри « ОСОБА_3 » та його прізвища « ОСОБА_14 » в їх свідоцтвах про народження є звичайна технічна помилка або ж помилка, яка була допущена у зв`язку із перкладом з російської мови на українську.

Аналізуючи надані письмові докази, суд приходить до висновку, що різне написання прізвища сестри позивача - « ОСОБА_3 » та прізвища позивача - « ОСОБА_14 », та написання імені матері, у свідоцтвах про народження обумовлено помилкою.

У той же час, виконати дії по виправленню розбіжностей у зазначених документах неможливо, у зв`язку зі смертю ОСОБА_2 , що, у свою чергу, позбавляє позивача реалізувати своє право на оформлення спадкового майна.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав.

Відповідно до ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема п.2,6 ч.1 вказаної статті передбачає встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно з п. 7 Постанови № 5 від 31.03.1995 року Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Встановлення факту родинних відносин необхідно позивачу для реалізації свого права на оформлення спадкового майна.

Таким чином, порівнявши та проаналізувавши відомості, зазначені в документах, виходячи з принципу розумності, давши їм належну оцінку, а також врахувавши відсутність іншої інформації щодо особових даних осіб-власників зазначених документів, суд вважає наявну інформацію належною та достатньою для задоволення вимоги ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин.

Що стосується визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка за життя належала померлій.

ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2

Роз`ясненням нотаріуса йому було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с.32).

Згідно довідки про зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 , 1953 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , в реєстрі Жовтоводської територіальної громади на момент смерті зареєстрована не була.

Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини 1 статті 1270 ЦК України законодавець встановлює для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що в установлений законом шестимісячний строк позивач із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звернувся.

Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

У пункті 24 (абз.6) постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Отже, оцінюючи наведені позивачем причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає їх поважними, оскільки встановлено, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин.

За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Встановити юридичний факт, а саме, що місцем відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , є АДРЕСА_1 .

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Інна ПАВЛОВСЬКА