Справа № 357/2602/24
Провадження № 2/357/2108/24
У Х В А Л А

27 серпня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Махненко Б.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду № 2 у м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона являється власником квартири (нежитлового приміщення) АДРЕСА_1 . Вказана квартира загальною площею 58,5 кв.м. розташована на першому поверсі багатоповерхового будинку. Поверхом вище по стояку знаходиться квартира відповідача. 21 липня 2023 року відповідачем було демонтовано балкон для подальшої його заміни. Внаслідок демонтажу балкону було порушено герметичність стиків даху приміщення № 4, що призвело до його залиття. Причиною залиття є неналежне утримання відповідачем належного їй майна. А тому просила стягнути із ОСОБА_4 на її користь у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення (квартири) 84 106,80 грн., та стягнути сплачений судовий збір за подання позову.

Ухвалою судді від 27 березня 2024 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 21 травня 2024 року.

Розгляд справа декілька раз відкладався із різних причин, останній раз до 14 год. 00 хв. 27 серпня 2024 року.

У судовому засіданні представник відповідача, адвокат Капустін Віталій Володимирович, який діє на підставі ордеру, серія АІ № 1608857, заявив клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, при цьому зазначивши, що таке клопотання було подане та зареєстроване канцелярією суду 20.06.2024 року за вх. № 33604.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що відповідач не погоджується із розміром матеріальної шкоди та взагалі заперечує наявність її вини у залитті приміщення, вважаючи, що залиття сталось саме через неналежне облаштування даху приміщення №4, інакше кажучи, в результаті дій самого позивача. Позивач не замовляла проведення експертного дослідження з метою встановлення причин залиття приміщення та визначення розміру матеріальної шкоди, а наявний у справі Звіт, яким нібито визначено розмір матеріальних збитків, завданих залиттям, містить суперечності та очевидні невідповідності. Зокрема, у Звіті зазначено про порушення герметичності стояків даху, тоді як у позовній заяві, про порушення стиків даху, а також вказано про залиття не тільки прибудови площею 15,1 кв.м., а й про кімнату площею 17,1 кв.м., хоча доказів того, що внаслідок залиття постраждала ще й дана кімната матеріали справи не містять.

Враховуючи, що позивачем експертиза не проводилась, а відповідач заперечує проти заявлених вимог, для встановлення причини залиття та визначення розміру матеріальної шкоди необхідні спеціальні знання; беручи до уваги, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи, з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи й забезпечення принципів змагальності і диспозитивності. вважає, що наявні усі підстави для призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Просив суд призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, що знаходиться за адресою: вул. Сім`ї Бродських (Смоленська), буд.6, м. Київ, 03057, та на розгляд та вирішення експерта поставити наступні запитання:

1. Яка причина залиття об`єкта нерухомого майна, нежитлового приміщення

АДРЕСА_2 . Чи є залиття об`єкта нерухомого майна, нежитлового приміщення

АДРЕСА_1 , наслідком недоотримання вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН. СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) при облаштуванні покрівлі?

3. Чи відповідає прибудова нежитлового приміщення АДРЕСА_1 проектно-технічній документації на її будівництво та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН. СНиП, стандартам, технічним умовам тощо)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

4. Яка дата залиття об`єкта нерухомого майна, нежитлового приміщення

АДРЕСА_3 . Які пошкодження об`єкта нерухомого майна нежитлового приміщення

АДРЕСА_1 , виникли внаслідок залиття та який їх обсяг?

6. Який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкта нерухомого майна, нежитловому

приміщенню АДРЕСА_1 внаслідок його залиття?

7. Зобов`язати позивача у разі необхідності, на вимогу експерта, забезпечити допуск

експерта до об`єкта дослідження нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , а також надати документи для вирішення поставлених питань.

8. В розпорядження експерта надати цивільну справу №357/2602/24.

9. Оплату витрат, пов`язаних з проведенням судової будівельно-технічної експертизи

у справі, покласти на ОСОБА_4 .

10. Провадження у даній справі зупинити на час проведення експертизи.

У судовому засіданні представник позивача, адвокат Зайцев Всеволод Сергійович, який діє на підставі ордеру, серія АІ № 1646191, просив відмовити у задоволенні клопотання та вважає, що проведення даної експертизи не є доцільним.

Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши клопотання про призначення судової експертизи, матеріали справи, приходить до наступного.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 6 ст. 84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно п. 5.1. Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30.12.2004 № 144/5), основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Відповідно до частини третьої статі 103 Цивільного процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до п. 45 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (ст. 7 Закону України «Про судову експертизу»). У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що додаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, для правильного розгляду справи та з`ясування питань, що потребують спеціальних знань, без яких встановити обставини справи неможливо, суд вважає необхідним призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, у відповідності до ст. 251 ЦПК України, провадження у справі на час її проведення слід зупинити.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 12, 76, 81, 84, 103,104, 105, 197, 251-253, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача, адвоката Капустіна Віталія Володимировича про призначення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, задовольнити.

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, - зупинити.

Призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (місцезнаходження за адресою: вул. Сім`ї Бродських (Смоленська) , буд. 6, м. Київ, 03057).

На вирішення експерта поставити наступні запитання:

1. Яка причина залиття об`єкта нерухомого майна, нежитлового приміщення

АДРЕСА_4 . Чи є залиття об`єкта нерухомого майна, нежитлового приміщення

АДРЕСА_1 , наслідком недоотримання вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН. СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) при облаштуванні покрівлі?

3. Чи відповідає прибудова нежитлового приміщення АДРЕСА_1 проектно-технічній документації на її будівництво та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН. СНиП, стандартам, технічним умовам тощо)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

11. Яка дата залиття об`єкта нерухомого майна, нежитлового приміщення

АДРЕСА_5 . Які пошкодження об`єкта нерухомого майна нежитлового приміщення

АДРЕСА_1 , виникли внаслідок залиття та який їх обсяг?

13. Який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкта нерухомого майна, нежитловому

приміщенню АДРЕСА_1 внаслідок його залиття?

Зобов`язати позивача при необхідності, на вимогу експерта, забезпечити допуск

експерта до об`єкта дослідження нежитлового приміщення АДРЕСА_1 .

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату експертизи покласти на відповідача ОСОБА_4 .

Роз`яснити відповідачу, що у разі ухилення від оплати вартості експертизи, ухвала про призначення експертизи буде скасована і справа буде розглянута на підставі наявних доказів.

Роз`яснити учасникам справи наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме те, що згідно зі статтею 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

В розпорядження експертам надати:

- матеріали цивільної справи № 357/2602/24 провадження № 2/357/2108/24 в 1 томі.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення в частині зупинення провадження у справі та призначення експертизи.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя О. І. Орєхов