Провадження № 2/760/3805/24
Справа № 242/1376/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

05 вересня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого судді - Зуєвич Л.Л., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ; адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_3 ) про стягнення боргу,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

01.09.2023 до Селидівського міського суду Донецької області надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача - адвоката Данко Ю.М. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить стягнути з відповідача суму боргу в розмірі 200 000,00 доларів США та 4 931,51 доларів США штрафних санкцій.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 13.10.2023 справу передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

Зазначена ухвала мотивована тим, що відповідно до листа Міністерства соціальної політики України № 14009/0/2-23/19 від 21.09.2023, станом на 21.09.2023 в ЄІБД ВПО міститься інформація про фактичне місце проживання ОСОБА_2 , а саме: АДРЕСА_4 , що територіально підсудна Солом`янському районному суду міста Києва.

14.11.2023 вказана справа надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва з супровідним листом Селидівського міського суду Донецької області від 31.10.2023.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2024 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю ОСОБА_3.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 22.11.2023 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26.12.2023 закрито підготовче провадження у даній справі.

Розпорядженням керівника апарату Солом`янського районного суду міста Києва № 240 від 20.02.2024 у зв`язку з звільненням у відставку головуючого судді ОСОБА_3, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2024 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26.02.2024 відповідну справу прийнято до провадження новим складом суду, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 11.04.2024.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці (у зв`язку з госпіталізацією) 11.04.2024 судове засідання не відбулось та було перенесено на 20.06.2024.

У зв`язку з неявкою обох сторін та/або їх представників у судове засідання, ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.06.2024 розгляд справи було відкладено на 05.09.2024, при цьому, у такій ухвалі суд звернув увагу позивача на положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та зобов`язав позивача надати у судове засідання оригінал розписки від 27.10.2019 (для огляду).

У судове засідання, призначене на 05.09.2024 учасники справи та/або їх представники не з`явились.

Будь-яких заяв та клопотань (в тому числі в порядку ч. 3 ст. 131 Цивільного процесуального кодексу України /далі - ЦПК України/) станом на день судового засідання до суду не надійшло.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з п.п. 3, 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, зокрема, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи; позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Дослідивши матеріали справи суд встановив, що в судові засідання призначені для розгляду справи на 20.06.2024 та 05.09.2024 позивач викликався належним чином шляхом направлення ухвал на поштову адресу, зазначену самим позивачем у позові, а також шляхом направлення повідомлень на номер телефону, вказаний позивачем, та номер телефону представника позивача, вказаний у позові.

За змістом ч.ч. 1 3 ст. 131 ЦПК України Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про: зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи; причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

Пунктом 4 статті 64 ЦПК України встановлено, що про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суд шляхом подання письмової заяви.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У рішеннях Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. На заявника покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що неявки позивача в судові засідання, які призначались для розгляду даної справи, можуть свідчити про небажання підтримувати заявлені позовні вимоги або втрату інтересу до них. Розгляд справи триває з листопада 2023 року, неодноразове відкладення судових засідань спричиняють затягування розгляду і вирішення справи по суті.

Зважаючи на те, що позивач, який належним чином повідомлявся про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення та неподання витребуваних судом доказів (оригіналу розписки від 27.10.2019) перешкоджає розгляду справи, то суд вважає за можливе залишити позовну заяву без розгляду.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 13, 49, 257, 259-261, 352-355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, - залишити без розгляду.

Учасникам провадження направити копію даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич