УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 753/11499/23

провадження № 61-10980ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ігнатенка В. М. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 липня 2024 року у справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: заступник начальника Печерського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) Диких Олексій Олександрович, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», на бездіяльність державного виконавця,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність державного виконавця, заінтересовані особи: заступник начальника Печерського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) Диких О. О. (далі - Печерський ВДВС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 серпня 2023 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду

від 22 квітня 2024 року, в задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 30 травня 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження судових рішень та відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 18 серпня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 22 квітня 2024 року.

У травні 2024 року через підсистему «Електронний суд» до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 22 квітня 2024 року, у якій він просить внести виправлення у вказану постанову, а саме вираз

«До вказаної заяви додано копію довідки-повідомлення споживача ОСОБА_1 про виконання рішення суду…» виправити на

«До вказаної заяви додано копію довідки боржника, на адресу споживача ОСОБА_1 , про виконання судового рішення…».

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 липня 2024 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 22 квітня 2024 року.

Суд апеляційної інстанції виходив із того, що постанова Київського апеляційного суду від 22 квітня 2024 року свідчить про відсутність, допущених у ній описок, а зазначені ОСОБА_1 вимоги у заяві виходять за межі статті 269 ЦПК України щодо правових підстав виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні.

Також суд апеляційної інстанції посилався на постанову Верховного Суду від 16 червня 2021 року у справі №638/18089/17, в якій вказано, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

30 липня 2024 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 липня 2024 року.

У касаційній скарзі заявник, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та передати справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про внесення виправлень у постанову Київського апеляційного суду

від 22 квітня 2024 року.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення.

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що суд апеляційної інстанції порушив норми процесуального права та не застосував правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 03 липня 2024 року у справі №947/8065/20, від 11 листопада 32020 року у справі №300/765/15-ц.

Згідно із частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Згідно роз`яснень, викладених у пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 14 січня 2019 року у справі №638/11034/15-ц.

У постанові Верховний Суд від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 зазначено, що: «описка - це зроблена судом механічна

(мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень».

Вирішуючи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 22 квітня 2024 року, суд апеляційної інстанції, посилаючись на правовий висновок Верховного Суду від 16 червня 2021 року у справі №638/18089/17, дійшов правильного висновку, що оскільки суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усувати такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності, а тому вимоги у заяві про виправлення назви довідки виходять за межі статті 269 ЦПК України щодо правових підстав виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні.

А тому, Верховний Суд відхиляє доводи заявника про те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваній ухвалі не застосував правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 03 липня 2024 року у справі №947/8065/20, від 11 листопада 2020 року у справі №300/765/15-ц, оскільки висновки, викладені в ухвалі суду апеляційної інстанції, їм не суперечать.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Ураховуючи викладене, оскільки правильне застосовування судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а касаційна скарга є необґрунтованою, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись пунктом 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду

від 17 липня 2024 року у справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: заступник начальника Печерського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) Диких Олексій Олександрович, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», на бездіяльність державного виконавця.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Ігнатенко

А. С. Олійник

І. М. Фаловська