КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

5 вересня 2024 року місто Київ.

Справа №754/15554/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/13070/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Желепи О.В. (суддя-доповідач), Мазурик О.Ф., Немировська О.В.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 травня 2024 року (ухвалено у складі ОСОБА_2 ) у справі за позовом ОСОБА_1 , заінтересована особа - Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту смерті

та на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 27 травня 2024 року (постановлено у складі ОСОБА_2 ) за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання недійсним підпису під заявою "про державну реєстрацію смерті"

ВСТАНОВИВ

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 27 травня 2024 року заяву задоволено.

Встановлено факт смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Севастополь, АР Крим.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 27 травня 2024 року провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в частині позовних вимог про визнання недійсним підпису під заявою "про державну реєстрацію смерті"- закрито.

Не погоджуючись з такими судовими рішеннями, ОСОБА_1 6 червня 2024 року подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нові, в яких буде посилання на реальні, об`єктивні обставини та визнано недійсним підпис ОСОБА_3 під заявою "про державну реєстрацію смерті" .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 червня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк, не більше 5-ти днів з дня отримання ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги, у зв`язку з чим вона була залишена без руху.

Скаржнику необхідно було усунути недоліки шляхом подачі апеляційному суду нової редакції апеляційної скарги, викладеної державною (українською) мовою.

Роз`яснено, що у випадку не усунення у визначений судом термін недоліків апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Копію ухвали Київського апеляційного суду від 12 червня 2024 року було направлено 17 червня 2024 на поштову адресу ОСОБА_1 , яка вказана в апеляційній скарзі ( АДРЕСА_1 ), проте вказане поштове повідомлення повернулося до суду 9 липня 2024 року без вручення у зв`язку з закінченням терміну зберігання.

10 липня 2024 року повторно було направлено копію ухвали, проте вказане поштове повідомлення знову повернулося до суду без вручення у зв`язку з закінченням терміну зберігання.

Іншої поштової або електронної адреси для листування скаржник суду не повідомив, про можливу наявність електронного кабінету у системі «Електронний суд» не зазначив. Також колегія суддів враховує, що ухвала Київського апеляційного суду від 12 червня 2024 року була опублікована в загальному доступі на сайті ЄДРСР 17 червня 2024 року.

Відповідно до вимог частини першої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Проте жодних заяв з цього приводу в матеріалах справи не міститься.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Апеляційним судом, у відповідності до вимог чинного процесуального законодавства, вчинено всі необхідні дії щодо належного повідомлення заявника про залишення 12 червня 2024 року його апеляційної скарги без руху.

Разом з тим, станом на 5 вересня 2024 року недоліки поданої апеляційної скарги усунуто не було, протягом тривалого часу заявник не цікавиться рухом своєї апеляційної скарги, в апеляційній скарзі зазначив адресу, за якою не отримує поштову кореспонденцію.

З урахуванням вимог ст. 185, 356, 357 ЦПК України апеляційна скарга підлягає визнанню неподаною та поверненню заявнику.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України суд

УХВАЛИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 травня 2024 року - визнати неподаною та повернути її скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Судді: О.В. Желепа

О.Ф. Мазурик

О.В. Немировська