Справа № 643/7736/24
Провадження № 2-з/643/42/24
УХВАЛА

22.07.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Єрмакової А.О.,

представника заявника: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

заяву ОСОБА_2

про витребування доказів до подання позову,

особа, яка може отримати статус учасника справи Харківська філія судових експертиз

Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства

охорони здоров`я України»,

ВСТАНОВИВ:

18 липня 2024 року ОСОБА_2 (далі заявник) звернувся до Московського районного суду м. Харкова із заявою про витребування доказів до подання позову, відповідно до змісту якої заявник просить суд витребувати з Харківської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» документи та інформацію, а саме:

-хто приймав рішення про проведення у цивільній справі № 643/4793/21 комісійної посмертної судово-психіатричної експертизи? Надати належним чином засвідчену копію такого рішення;

-за яким критерієм та яким чином формувалась комісія експертів для проведення судово-психіатричної експертизи у цивільній справі № 643/4793/21;

-рахунок-фактуру та акт виконаних робіт з зазначенням витраченого часу кожним з експертів ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ) під час проведення посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі № 643/4793/21;

-копію провадження з виконання судово-психіатричної експертизи у цивільній справі № 643/4793/21;

-які методи дослідження, методики, нормативно-правові акти та нормативні документи, а також наукова, довідкова література були використані під час проведення посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі № 643/4793/21;

-внутрішнє положення про норми часу для планування і обліку роботи під час проведення експертиз.

В обґрунтування поданої заяви зазначив, що у провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває справа № 643/4793/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_6 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору П`ята Харківська міська нотаріальна контора про визнання спадкового договору недійсним. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 14.11.2023 року було призначено судово-психіатричну експертизу. 08.05.2024 року на адресу суду від Харківської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» надійшли матеріали справи № 643/4793/21 з висновком судово-психіатричного експерта № 273 від 22.04.2024 року. Не погоджуючись з вищевказаним висновком експерта, ОСОБА_2 планує звернутися до Московського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» про скасування вищевказаного експертного висновку. З метою підготовки позову та збору доказів адвокатом Нечитайло М.О. були направлені адвокатські запити до Харківської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України». Однак, відповідями Харківської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» адвокату Нечитайло М.О. повідомлено, що Харківська філія не має законних підстав для інформування про будь-які дії, вчинення експертами в рамках виконання ухвали суду про призначення експертизи; складання рахунка-фактури та акту виконаних робіт не передбачено, не можна надати вичерпного списку джерел, на основі яких була виконана експертиза. У зв`язку з цим заявник зазначає, що він позбавлений можливості долучити відповідний доказ до позовної заяви.

Ухвалою від 19.07.2024 року Московський районний суд м. Харкова призначив судове засідання для розгляду вищевказаної заяви на 22 липня 2024 року.

19 липня 2024 року представником заявника адвокатом Нечитайло М.О. через підсистему «Електронний суд» подано клопотання про долучення доказів.

19 липня 2024 року представником заявника адвокатом Нечитайло М.О. через підсистему «Електронний суд» подано заяву про участь у судовому засіданні, призначеному на 22 липня 2024 року, в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою від 19.07.2024 року Московський районний суд м. Харкова заяву представника заявника адвоката Нечитайло М.О. про участь у судовому засіданні, призначеному на 22 липня 2024 року, в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів задовольнив.

22 липня 2024 року представником заявника адвокатом Нечитайло М.О. через підсистему «Електронний суд» подано клопотання про долучення доказів.

У судовому засіданні 22 липня 2024 року представник заявника підтримала вищевказану заяву та просила її задовольнити.

Заслухавши пояснення представника заявника та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні поданої заяви, враховуючи наступне.

За правилами ч. 4 ст. 84 ЦПК України суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Правилами ч. 2 ст. 116 ЦПК України унормовано, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 116 ЦПК України, заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви. Забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія (ч. 4 ст. 116 ЦПК України).

Вимоги, що ставляться до форми та змісту заяви про забезпечення доказів, визначені положеннями статті 117 ЦПК України.

Відповідно до пунктів чотири-п`ять частини першої статті 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів.

Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

Таким чином, потрібно розрізняти витребування доказів як спосіб забезпечення доказів, що в майбутньому можуть бути втрачені або їх подання виявиться ускладненим (статті116-119 ЦПК України), та витребування доказів як допомогу суду особам, котрі беруть участь у справі, у поданні відповідно доказу, який неможливо отримати самостійно (стаття 84 ЦПК України).

Судом встановлено, що у провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває справа № 643/4793/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_6 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору П`ята Харківська міська нотаріальна контора про визнання спадкового договору недійсним.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 14.11.2023 року у даній справі було призначено судово-психіатричну експертизу.

08.05.2024 року на адресу суду від Харківської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» надійшли матеріали справи № 643/4793/21 з висновком судово-психіатричного експерта № 273 від 22.04.2024 року.

Як вбачається із поданої заяви, заявник не погоджується з вищевказаним висновком судово-психіатричного експерта, у зв`язку з чим має намір звернутися до суду з позовом про скасування означеного висновку експерта, для чого просить суд витребувати інформацію: хто приймав рішення про проведення у цивільній справі № 643/4793/21 комісійної посмертної судово-психіатричної експертизи? Надати належним чином засвідчену копію такого рішення; за яким критерієм та яким чином формувалась комісія експертів для проведення судово-психіатричної експертизи у цивільній справі № 643/4793/21; рахунок-фактуру та акт виконаних робіт з зазначенням витраченого часу кожним з експертів ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ) під час проведення посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі № 643/4793/21; копію провадження з виконання судово-психіатричної експертизи у цивільній справі № 643/4793/21; які методи дослідження, методики, нормативно-правові акти та нормативні документи, а також наукова, довідкова література були використані під час проведення посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі № 643/4793/21; внутрішнє положення про норми часу для планування і обліку роботи під час проведення експертиз.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

В силу приписів ч. 2 ст. 84 та ч. 1 ст. 117 ЦПК України, звертаючись до суду із заявою про витребування доказів, в т.ч. і до подачі позову, заявник має зазначити обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Разом з цим, звертаючись до суду з даною заявою заявником жодним чином не обґрунтовано які саме обставини можуть підтвердити докази, які він просить суд витребувати.

Тобто, заявником не зазначено мету використання цих доказів які факти вони допоможуть підтвердити.

Фактично, подана заявником заява про витребування доказів спрямована на збір інформації щодо обставин проведення та складання висновку судово-психіатричного експерта № 273 від 22.04.2024 року, правова оцінка якому буде надаватися судом в межах справи № 643/4793/21 під час ухвалення остаточного судового рішення.

В силу приписів ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Таким чином, висновок судового експерта є доказом в конкретній справі і має значення лише для неї. Судова оцінка висновку відбувається в межах певного судового процесу.

При цьому, заявник має право викладати суду заперечення щодо висновку експерта на загальних підставах у межах справи, у якій такий висновок зроблений, зокрема, особа вправі спростувати висновок експерта шляхом призначення додаткової або повторної експертизи, за наявності для цього підстав. Так само учасник справи не позбавлений можливості заявити клопотання про проведення судової експертизи іншим експертом чи експертною установою.

Також суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 18.05.2023 у справі № 761/11228/21, відповідно до якої як оскарження дій судового експерта під час здійснення експертного дослідження, так і оскарження висновку експерта не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства, адже чинним законодавством передбачені позасудові способи оскарження дій експерта та спростування висновку експерта, а також вчинення таких дій у межах справи, у якій такий висновок був наданий як доказ. Оскарження доказу для його спростування у іншій судовій справі не передбачено чинним законодавством та є неприпустимим. Звернення до суду з позовом про визнання незаконними дій судового експерта під час експертного дослідження, визнання недійсним висновку експерта переслідує виключно одну правову мету - спростування висновку експерта, на підставі оцінки якого суд у справі про адміністративне правопорушення ухвалив відповідне судове рішення, з яким, вочевидь, не погоджується заявник. Проте оцінку такого доказу вправі робити суд, який розглядає відповідну справу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_2 про витребування доказів до пред`явлення позову.

Керуючись ст. ст. 84, 116-117, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про витребування доказів до подання позову відмовити.

Відповідно до статті 261 ЦПК України дана ухвала набирає законної сили після її проголошення та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 29.07.2024 року.

Суддя Н.В. Новіченко