ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року суддя Фастівського міськрайонного суд Київської області Соловей Г.В. розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області про відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав шляхом відновлення межи між земельними ділянками (на момент надання ділянок у власність), а саме скасування державної реєстрації прав на земельну ділянку, скасування реєстрації у Державному земельному кадастрі (виключення записів з поземельної книги стосовно земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0020),

ВСТАНОВИВ:

07.08.2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду через свого представника-адвоката Юрін Ю.В. з позовом, в якому просить призначити земельно-технічну експертизу; відновити стан земельної ділянки позивача, який існував до порушення прав, а саме здійснити відновлення межи між земельними ділянками (на момент надання ділянок у власність) шляхом скасування реєстрації у Державному земельному кадастрі і виключення записів з поземельної книги стосовно земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0020; скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:010:0020, номер в державному реєстрі прав за № 28449663, власник ОСОБА_2 .

Розглянувши вказану позовну заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 15 ЦК України, передбачає, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити в тому числі:

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Так, з тексту поданої позовної заяви вбачається, що позивач просить призначити земельно-технічну експертизу; відновити стан земельної ділянки позивача, який існував до порушення прав, а саме здійснити відновлення межи між земельними ділянками (на момент надання ділянок у власність) шляхом скасування реєстрації у Державному земельному кадастрі і виключення записів з поземельної книги стосовно земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0020; скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:010:0020, номер в державному реєстрі прав за № 28449663, власник ОСОБА_2 .

За приписами ч. 1,2 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема висновками експертів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане у строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановлено строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України, у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Так, клопотання про витребування доказів подається окремо від тексту позовної заяви чи іншої заяви, окремим клопотанням, з дотриманням вимог ч.ч. 1,2 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України.

Таким чином позивачу необхідно конкретизувати заявлені позовні вимоги з урахуванням вищевикладених обставин.

В позовній заяві адресою проживання відповідача ОСОБА_2 зазначено: АДРЕСА_1 .

Поряд з цим, на запит суду щодо надання відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Фастівської міської ради Київської області повідомив, що відомості, щодо ОСОБА_2 , в реєстрі територіальної громади/Єдиному державному демографічному реєстрі, відсутні.

Матеріали справи не містять доказів, що вказана представником позивача адреса місця проживання відповідача є її останнім відомим зареєстрованим місцем проживання, тому представнику позивача необхідно надати суду докази останнього відомого зареєстрованого місця проживання чи перебування в Україні відповідача.

Вказані недоліки заяви перешкоджають прийняттю судом рішення про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ст.14, 175-177,185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київській області про відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав шляхом відновлення межи між земельними ділянками (на момент надання ділянок у власність), а саме скасування державної реєстрації прав на земельну ділянку, скасування реєстрації у Державному земельному кадастрі (виключення записів з поземельної книги стосовно земельної ділянки з кадастровим номером :01:010:0020) залишити без руху.

Повідомити представника позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява бути вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Г.В. Соловей