Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8019/23
Номер провадження 2/711/411/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі головуючого судді Демчика Р.В., секретаря Бутовської Д.О., за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 представника відповідача ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО», ОСОБА_3 , Приватне підприємство «НАДІЯ» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та стягнення страхового відшкодування ,-

встановив:

03.11.2023 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО», ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та стягнення страхового відшкодування. Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, позивачем було визначене ПП «Надія».

Просив суд стягнути з ПАТ «СК «Вусо» на користь ОСОБА_1 несплачене страхове відшкодування в розмірі 4252,51 грн.; стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 різницю між фактичним розміром шкоди та страховим відшкодуванням в розмірі 15701,70 грн.; стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 франшизу в розмірі 3000 грн.; стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП витрати на оплату авто товарознавчого дослідження в розмірі 4000 грн.; стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 10000 грн.; стягнути з сторін пропорційно розміру задоволених позовних вимог на користь ОСОБА_1 понесені документально підтверджені судові витрати судовий збір в сумі 2147, 20 грн.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.11.2024 року відкрите спрощене позовне провадження у справі.

17.01.2024 року до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_2 про заміну відповідача на належного. В клопотанні просив суд змінити статус з ПП «Надія» з третьої особи на співвідповідача.

В цей же день, до су луду надійшла позовна заява про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП, та стягнення страхового відшкодування ( викладена у новій редакції у зв`язку з залученням у справу співвідповідача).

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 17.01.2024 року змінено процесуальний статус ПП «Надія» з третьої особи на співвідповідача у справі.

26.07.2024 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог. У вказаній заяві просить стягнути ПАТ «СК «Вусо» на користь ОСОБА_1 несплачене страхове відшкодування в розмірі 5443,23 грн.; стягнути з ПП «Надія» на користь ОСОБА_1 різницю між фактичним розміром шкоди та страховим відшкодуванням в розмірі 16684,39 грн.; стягнути з ПП «Надія» на користь ОСОБА_1 франшизу в розмірі 3000 грн.; стягнути з ПП «Надія» на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП витрати на оплату авто товарознавчого дослідження в розмірі 4000 грн.; стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 10000 грн.; стягнути з відповідачів пропорційно розміру задоволених позовних вимог на користь ОСОБА_1 понесені документально підтверджені судові витрати судовий збір в сумі 2147, 20 грн.; стягнути з відповідачів пропорційно розміру задоволених позовних вимог на користь ОСОБА_1 понесені документально підтверджені судові витрати за проведення судової експертизи, в розмірі 7000 грн.

В заяві про збільшення позовних вимог представником позивача викладене клопотання про поновлення процесуального строку на подання заяви про збільшення позовних вимог. Просить суд поновити процесуальний строк для подання заяви про збільшення позовних вимог, зважаючи на поважність причин пропуску. Необхідність та можливість проведення відповідної експертизи виникла лише під час судового розгляду цивільної справи, зокрема після отримання від відповідачів по справі заперечень, щодо позову.

Позивач в судовому засіданні клопотання про поновлення строку підтримав, та просив поновити процесуальний строк для подачі заяви про збільшення позовних вимог.

Представник відповідача ПАТ «СК «ВУСО» в судове засідання не з`явився, у відзиві на позовну заяву справу просив розглядати у його відсутності.

Відповідач ОСОБА_3 проти задоволення клопотання заперечував.

Представник ПП «Надія» в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував.

Відповідно до ч. 5 ст. 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

26.07.2024 року працівниками канцелярії Придніпровського районного суду м. Черкаси складено акт з якого вбачається, що до заяви про збільшення позовних вимог не надано доказів про направлення її копії сторонам у справі.

Вирішуючи клопотання про поновлення процесуального строку, суд виходить з наступного.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України право на звернення до суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмежене, особливо щодо умов прийнятності скарги. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (mutatis mutandis, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» («Melnyk v. Ukraine» заява № 23436/03, § 22, від 28 березня 2006 року).

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, у цьому випадку - норм ЦПК України.

Так, відповідно до ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч. 1 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 120 ЦПК України).

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи, також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно до ч. ч. 7, 8 приведеної статті про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Як встановлено в судовому засіданні, ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.11.2023 року відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 2 ст. 279 ЦПК України передбачено, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Як вбачається з протоколу судового засідання від 18.12.2023 року розгляд справи по суті розпочато 18.12.2023 року о 09.04 год.

Заява про збільшення позовних вимог надійшла до суду 26.07.2024 року, тобто з пропуском строку, встановленого ч. 2 ст. 49 ЦПК України.

Обгрунтовуючи клопотання про поновлення процесуального строку, представник позивача посилається на те, що необхідність у збільшенні позовних вимог виникла після отримання висновку експерта від 21.07.2024 року та отримання від відповідачів по справі заперечень, щодо позову.

Проте, такі обставини справи у співвідношенні з правовим регулюванням спірних відносин, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, з огляду на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, до позовної заяви позивачем був наданий звіт №А09-11 про оцінку автомобіля ВАЗ-21102, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Звіт складено 22.09.2023 року ФОП ОСОБА_5 . Також до позовної заяви було додане клопотання про призначення у справі судової авто товарознавчої експертизи, проведення якої позивач просив доручити судовому експерту Березовському А.А. Вказане клопотання на даний час не вирішено.

14.12.2023 року до суду надійшли пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ПП «Надія».

26.07.2024 року представником позивача надано висновок експерта за результатами проведення судової авто товарознавчої експертизи №33 від 21.07.2024 року. Висновок складений судовим експертом Старинець М.В.

З вказаного висновку вбачається, що 12.06.2024 року до судового експерта автотоварознавця ОСОБА_5 надійшла заява адвоката Блізнєцова Є.А. від 12.06.2024 року та укладено договір про проведення судової авто товарознавчої експертизи у цивільній справі №711/8019/23 за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «СК «ВУСО», ОСОБА_3 , третя особа ПП «Надія» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Отже, отримання висновку експерта та надання сторонами пояснень у справі не є поважною причиною для поновлення процесуального строку для подачі заяви про збільшення позовних вимог, який пропущений позивачем більш ніж як на 7 місяці.

На думку суду, наведені позивачем обґрунтування щодо поважності причин пропуску строку для подання заяви про збільшення розміру позовних вимог відсутні. Вказані обставини, зважаючи на прийняття судом такого доказу як висновок експерта за результатами проведення судової авто товарознавчої експертизи №33 від 21.07.2024 року, жодним чином не підтверджують поважність причин пропуску на вчинення відповідної процесуальної дії у встановлений законом строк.

За таких обставин суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про поновлення строку на подання заяви про збільшення позовних вимог, у зв`язку з чим заяву про збільшення позовних вимог від 25.07.2024 року, подану представником позивача ОСОБА_2 у справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «СК«ВУСО», ОСОБА_3 , ПП «НАДІЯ» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та стягнення страхового відшкодування слід залишити без розгляду.

На підставі наведеного, ст.ст. 49, 127 ЦПК України,-

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про поновлення строку на подання заяви про збільшення позовних вимог відмовити.

Заяву про збільшення позовних вимог від 25.07.2024 року, подану представником позивача ОСОБА_2 у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО», ОСОБА_3 , Приватне підприємство «НАДІЯ» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та стягнення страхового відшкодування залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Головуючий: Р.В.Демчик.

Повне судове рішення складене 19.08.2024 року.

Головуючий: Р. В. Демчик