Справа №635/2603/21
Провадження по справі № 2/635/2276/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року смт Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Назаренко О.В.

за участю секретаря судового засідання Літінської Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадженняцивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про встановлення факту перебування в трудових відносинах, стягнення заборгованості по заробітній платі, відшкодування моральної шкоди та понесених збитків,-

ВСТАНОВИВ:

позивач звернувся до суду з шляхом пред`явлення позовної заяви до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , в якому просить встановити факт перебування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в трудових відносинах з ФОП ОСОБА_2 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) в період з 01.01.2020 по 15.02.2021; стягнути з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі у сумі 4 160,20 гривень; стягнути з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди у розмірі 20 000,00 гривень; стягнути з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 збитки, у вигляді витрат по оплаті юридичних послуг у розмірі 9 400,00 гривень.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 червня 2021 року відкрито провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про встановлення факту перебування в трудових відносинах, стягнення заборгованості по заробітній платі, відшкодування моральної шкоди та понесених збитків. Розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 08.03.2022 за N 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, територіальна підсудність справ Харківського районного суду Харківської області та визначена за Полтавським районним судом Полтавської області.

Зазначена цивільна справа надійшла з Полтавського районного суду Полтавської області згідно ухвали від 25 жовтня 2023 року.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 23 лютого 2024 року прийнято в провадження судді ОСОБА_3 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про встановлення факту перебування в трудових відносинах, стягнення заборгованості по заробітній платі, відшкодування моральної шкоди та понесених збитків та відкрити провадження в цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження. Розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні.

Враховуючи, що в судове засідання всі учасники справи не з`явились, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, оглянувши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( частина 1 статті 2 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина 1 статті 3 ЦПК України).

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Конституцією України передбачається низка гарантій, однією із яких є право судового захисту, що передбачена статтею 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Передбачене пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 223 ЦПК України, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України правилом, за яким суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В розумінні ЦПК України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 статті 131 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що позивач неодноразово не з`являвся до суду для розгляду справи, зокрема у судові засідання, призначені на 20.03.2024, 14.05.2024, 17.06.2024, про день час та місце яких була повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомляв.

Крім того суд звертає увагу, що заяв або клопотань про розгляд справи за відсутністю позивача до суду не надано.

Також, неявка позивача позбавили суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

Враховуючи, що позивач повідомлений належним чином про призначення судових засідань, повторно не прибув у судове засідання без повідомлення поважних причин неявки, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавала, суд приходить до висновку про можливість застосування визначеного частиною п`ятою статті 223 ЦПК України та пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України правового наслідку неявки позивача в судове засідання, а саме залишення позову без розгляду.

Згідно частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 2, 3, 4, 44, 131, 247, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

п ОСОБА_4 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про встановлення факту перебування в трудових відносинах, стягнення заборгованості по заробітній платі, відшкодування моральної шкоди та понесених збитків - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на звернення до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Ухвала складена та підписана суддею 06 серпня 2024 року.

Суддя О.В.Назаренко