Справа № 643/6592/24
Провадження № 2/643/3402/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря судового засідання Ісоєва К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовомадвоката Лихачова Романа Борисовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ

Зміст позовних вимог

Адвокат Лихачов Р.Б. (представник позивача), який діє в інтересах ОСОБА_1 (позивач), просить розірвати шлюб, укладений між позивачем та ОСОБА_2 (відповідач); дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити проживати разом з відповідачем.

Обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги

Спільне життя позивача та відповідача не склалося. Фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 09.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Підстави розгляду справи за відсутності сторін

Представник позивача у позовній заяві просив розглядати справу за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідач надіслала засобами електронної пошти заяву, згідно з якою просила розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги визнала у повному обсязі. Ураховуючи предмет та підстави позову, суд вважає за можливе при розгляді справи врахувати вказану вище заяву відповідача.

Виходячи з чинного процесуального законодавства України, зокрема положень ч. 5 ст. 4, ст. 12, 13, п. 2 ч. 1 ст. 43, ч. 1, 3 ст. 223, ч. 4 ст. 268 ЦПК, участь в судовому засіданні є правом сторони, яким вона розпоряджається на власний розсуд.

Ураховуючи позицію сторін та необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, суд вважає за можливе ухвалити рішення за відсутності її учасників.

Фактичні обставини та докази, на підставі яких вони встановлені

28.09.2007 між позивачем та відповідачем зареєстрований шлюб Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1079, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 . Прізвище дружини змінено з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 ».

ІНФОРМАЦІЯ_3 у сторін народилась дитина ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 у сторін народилась дитина ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 .

Застосовне законодавство

Згідно ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Статтею 24 Сімейного кодексу України (СК) передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 3, 4 ст. 56 СК, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 110 СК, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ст. 112 СК, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно з висновками щодо застосування норм права, викладеними в постанові Верховного Суду від 15.01.2020 у справі № 200/952/18, за загальним правилом за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу. Лише за наявності такого спору між батьками суд повинен роз`яснити сторонам порядок вирішення питання про визначення місця проживання дитини.

Позиція суду

Згідно чинного законодавства основною засадою шлюбу є вільна згода чоловіка та жінки на перебування у шлюбних відносинах.

Відповідно, ключовим в даній категорії справ є наявність волевиявлення позивача на розірвання шлюбу з відповідачем.

Суд встановив, що сімейне життя позивача та відповідача не склалось, шлюбно-сімейні відносини сторін припинено, розірвання шлюбу відповідає інтересам сторін.

Обставин, які б свідчили, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, судом не встановлено.

Суд також не встановив обставин, які б свідчили про відсутність права пред`явити позов про розірвання шлюбу (ч. 2 ст. 110 СК).

Подальше збереження шлюбу порушуватиме засади його добровільності та суперечитиме інтересам сторін.

Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для розірвання шлюбу.

Оскільки відповідач не заявила клопотання про відновлення дошлюбного прізвища, суд залишає їй прізвище, яким вона на даний час іменується.

Вирішуючи вимоги позивача про залишення дитини після розірвання шлюбу проживати з відповідачем, суд керується таким.

Відповідач у заяві про визнання позову підтвердила, що позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Ураховуючи вказані висновки щодо застосування норм права Верховного Суду та позицію відповідача, суд вважає можливим зазначити у рішення, що діти після розірвання шлюбу залишаються проживати з відповідачем.

Виходячи із практики Європейського суду з прав людини (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїз Торія проти Іспанії", від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України»), суд надає оцінку лише тим доказам та аргументам сторін, які мають значення для предмету доказування в даній справі.

Керуючись ст. 2, 4, 10-13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352 ЦПК України

УХВАЛИВ

Позовну заяву адвоката Лихачова Романа Борисовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2 ), зареєстрований 28.09.2007 Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1079 розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_6 ».

Копію рішення направити до Салтівського відділу реєстрації актів цивільного стану м. Харкова для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про реєстрацію шлюбу.

Залишити неповнолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживати разом із матір`ю ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 15.08.2024.

Суддя Д.А. Крівцов