ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6425/24 Справа № 205/5413/22 Суддя у 1-й інстанції - Остапенко Н.Г. Суддя у 2-й інстанції - Новікова Г. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року Дніпровський апеляційний суд в складі колегії:

головуючого судді : Новікової Г.В.

суддів: Гапонова А.В., Никифоряка Л.П.,

за участю секретаря Драгомерецької А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Галкіна М.Г. на рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 лютого 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Щигарцева Ігоря В`ячеславовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: державний нотаріус Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Євгенія Леонідівна, акціонерне товариство «Райффайзен Банк», про визнання недійсними електронних торгів, про скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна та витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

26.08.2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом. Позов обґрунтовано тим, що в межах виконавчого провадження № 61093688, відкритого приватним виконавцем Щигарцевим І.В. реалізовано належну позивачу квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . Квартира вибула з володіння всупереч його волі шляхом продажу на електронному аукціоні, який проведено з істотними порушеннями вимог чинного законодавства, а саме: виставлено квартиру на повторний аукціон за ціною, що становить 80 відсотків, а не 85 як встановлено п. 1 Розділу ІХ Порядку реалізації арештованого майна. На даний час квартира належить ОСОБА_2 ..

Просив визнати недійсними електронні торги аукціон (реєстраційний номер лоту 499499) з реалізації нерухомого майна двокімнатної квартири загальною площею 45,1 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що відбулися 02.12.2021 року, скасувати свідоцтво від 18.02.2022 року № 2-138, видане державним нотаріусом Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л., витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на користь позивача вищевказане нерухоме майно.

Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 лютого 2024 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзіпредставник ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позовних вимог. Зазначає, що відповідно до протоколу №558220 від 29.10.2021року електронні торги з реалізації квартири зі стартовою ціною 290 000,00 грн. не відбулись.

Відповідно до п.1 Розділу ІХ Порядку реалізації арештованого майна, не реалізоване на електронному аукціоні нерухоме майно виставляється організатором на повторний електронний аукціон за ціною, що становить 85 відсотків, визначеному в порядку встановленому ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження». Всупереч вимог п.1 Розділу ІХ Порядку реалізації арештованого майна, квартира що належить позивачу була виставлена на повторний електронний аукціон (реєстраційний номер лоту 499499) зі стартовою ціною 232 000,00 грн., про що свідчить протокол №567474 від 24.05.2022 року.

Таким чином, станом на дату подачі заявки на реалізацію в СЕТАМ - житлової нерухомості 29.09.2021 року, на дату повідомлення учасників виконавчого провадження про проведення торгів листом від 01.10.2021 року, а також на дату проведення перших та повторних торгів: 29.10.2021 року та 02.12.2021 року зміни до ч. 2 ст. 49 Закону України "Про іпотеку" набрали чинності. Отже, ураховуючи, що згідно з Порядком, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених п. 2 Розділу IX Порядку та Законом України "Про іпотеку", від дня набрання чинності зазначеним вище законом (06.09.2021 року) ціна іпотечного майна на другому аукціоні мала становити 85 відсотків.

Судом першої інстанції встановлено й в судовому рішенні зазначено про порушення процедури проведення торгів. Разом з тим судом першої інстанції зазначено, що порушення процедури проведення торгів не вплинуло на результати електронних торгів і не призвело до порушення законних прав та інтересів скаржника. Вважає, що суд дійшов помилкового висновку з цього приводу з огляду на наступне:

Відповідно до оголошення про проведення торгів,що знаходяться за посиланням - https://setam.net.ua/auction/498024, визначено, що крок аукціону складає 4 640,00 грн. (2 % від стартової ціни 232 000,00). Таким чином у разі визначення стартової ціни відповідно до вимог законодавства у розмірі 85 відсотків від ціни першого аукціону 290 000,00 грн., стартова ціна б складала 246 500,00 грн., отже крок аукціону мав складати 4 930,00 грн. Таким чином за аналогічного перебігу торгів ціна реалізації майна була б вище ніж фактично відбулось. Отже цілком очевидно, що ціна, за якою майно реалізується на торгах, безпосередньо впливає на обсяг зобов`язань, які будуть погашені під час відповідного виконавчого провадження. Таким чином порушення допущені під час процедури проведення торгів, а саме невірне визначення стартової ціни майна вплинули на розмір та обсяг зобов`язань, які погашені під час відповідного виконавчого провадження.

Відповідачі не скористалися своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, що відповідно до ч.3 ст. 360 ЦПК України не є перешкодою для перегляду рішення суду першої інстанції.

В судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчать довідки про отримання документу в електронному суді, рекомендовані повідомлення про вручення повісток та заяви про розгляд справи без участі представників.

Неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційний суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність осіб, які не з`явилися до суду, оскільки вони належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи і від них не надійшло письмове клопотання про відкладення розгляду справи із зазначенням поважності причин.

Перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги відповідно до статті 367 ЦПК України, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не доведено порушення його прав та інтересів, а відтак із необґрунтованості позовних вимог щодо визнання недійсними електронних торгів та відсутності правових підстав для задоволення позову в цій частині.

Такий висновок суду першої інстанції відповідає встановленим обставинам та нормам матеріального і процесуального права.

Норми статей 650, 655, ч. 4 ст. 656 ЦК України відносять процедуру публічних торгів до договорів купівлі-продажу.

Згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України слідує, що підставами недійсності електронних торгів є недодержання вимог закону саме в момент їх проведення, тобто порушення процедури правил проведення торгів, які встановлені Порядком реалізації арештованого майна, який затверджено Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року (далі - Порядок).

Відповідно до правової позиції, викладеної у Постанові Верховного Суду від 24.10.2012 року у справі № 6-116цс12, при вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів.

Отже, підставою недійсності торгів є не лише порушення процедури їх проведення, а й вплив таких порушень на результати торгів, а також порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Судом першої інстанції встановлено, що 22.05.2008 року за ОСОБА_1 було зареєстровано право власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 22.05.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Хомич О.М. за реєстровим № 1603. На підставі договору іпотеки від 22.05.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Хомич О.М. за реєстровим № 1606, внесено відомості про іпотеку щодо вищевказаної квартири, іпотекодержатель ВАТ «Райффайзен Банк Аваль».

Як вбачається з договору іпотеки від 22.05.2008 року, укладеного між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_1 , договір забезпечує вимоги іпотекодержателя, що виникають за кредитним договором № 014/148714/3172/74 від 22.05.2008 року. Предметом іпотеки є квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

19.12.2011 року Ленінським районним судом видано виконавчий лист по справі за позовом ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким стягнуто з ОСОБА_1 на ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором № 014/148714/3172/74 від 22.05.2008 року в розмірі 378 030,39 грн.. а також судові витрати.

29.01.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Щигарцевим І.В. відкрито виконавче провадження № 61093688 за вищевказаним виконавчим листом.

17.02.2020 року приватним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна боржника, якою описано та накладено арешт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

За постановою приватного виконавця від 16.09.2021 року про залучення суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні № 61093688 проведено оцінку нерухомого майна квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до висновку до звіту про оцінку майна ринкова вартість вказаної квартири становить 290 000 грн.

29.09.2021 року ОСОБА_1 та АТ «Райффайзен Банк Аваль» направлено повідомлення про результати визначення вартості майна.

Відповідно до протоколу № 558220 проведення електронних торгів квартиру виставлено на торги за стартовою ціною 290 000 грн., однак, торги 29.10.2021 року не відбулися, оскільки від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція.

Листом ДП «СЕТАМ» від 08.11.2021 року приватного виконавця, стягувача та боржника ОСОБА_1 повідомлено про проведення електронних торгів 02.12.2021 року з початковою ціною продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , - 232 000 грн.

Відповідно до протоколу № 567474 проведення електронних торгів 02.12.2021 року відбулися електронні торги з продажу вищевказаної квартири, майно продано за 306 777,77 грн. ОСОБА_2 , дата оплати суми до 10.02.2022 року.

14.02.2022 року приватним виконавцем складено акт про реалізацію предмета іпотеки, відповідно до якого переможцем торгів сплачено кошти у строк, зазначений у протоколі.

18.02.2022 року державним нотаріусом Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л. видано ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

18.02.2022 року право власності на вказане нерухоме майно зареєстровано за ОСОБА_2 .

Обгрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 посилався на порушення процедури проведення електронних торгів, оскільки на повторних торгах вартість квартири було визначено- 80 відсотків від оціненої вартості, а не 85 відсотків, як встановлено законодавством.

Перевіряючи обґрунтованість позовних вимог, суд першої інстанції правильно виходив із того, що відповідно до частини 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» та частини 5 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції на момент реалізації іпотечного майна не реалізоване на електронному аукціоні нерухоме майно виставляється на повторний електронний аукціон за ціною, що становить 85 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до протоколу № 558220 проведення електронних торгів квартиру виставлено на торги за стартовою ціною 290 000 грн., однак, торги 29.10.2021 року не відбулися, оскільки від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція.

02.12.2021 року було проведено повторні електронні торги з початковою ціною продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в 232 000 грн.

Фактично квартиру продано за 306 777,77 грн., що підтверджується протоколом № 567474 проведення електронних торгів 02.12.2021 року.

За встановлених обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що на електронному аукціоні нерухоме майно повинно було виставлятися на повторний електронний аукціон за ціною, що становить 85 відсотків його вартості. Не дивлячись на те, що початкова ціна продажу була визначена в 232 000 грн., тобто 80% його вартості, замість 246500 грн., іпотечне майно фактично було реалізовано за 306 777,77 грн.,тобто 105, 78 % його вартості.

Таким чином суд першої інстанції правильно зазначив, що помилковість у визначенні вартості майна при повторних торгах не вплинула на результати торгів і не порушила прав і законних інтересів позивача, так як іпотечне майно було продано значно дорожче за ту вартість, яка б мала бути визначена в 246500 грн.

Враховуючи, що позовні вимоги про скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна та витребування майна з чужого незаконного володіння є похідними від вимоги про визнання недійсними електронних торгів, у задоволенні якої відмовлено, суд дійшов правильного висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 в повному обсязі.

Таким чином суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, дав їм належну правову оцінку та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правових висновків суду та не дають підстав для висновку про неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, що привело або могло привести до неправильного вирішення справи.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки апеляційним судом не встановлено порушення або неправильне застосування судом першої інстанції при розгляді цієї справи норм матеріального чи процесуального права та невідповідності висновків суду обставинами справи, то підстав для задоволення скарги і скасування судового рішення з ухваленням нового рішення немає.

Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги,то підстави для зміни розподілу судових витрат не має.

Керуючись ст. ст. 368, 375, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Галкіна М.Г. залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 лютого 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: