Справа № 214/8145/21
У Х В А Л А

про повернення заяви про скасування судового наказу

08 серпня 2024 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Попов В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2021 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс-КР» Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області було видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_1 , за період із вересня 2018 року по вересень 2021 року у розмірі 5315 грн. 86 коп., інфляційних втрат у розмірі 435 грн. 85 коп., 3% річних у розмірі 200 грн. 65 коп., а також судового збору, з кожного окремо, по 113 грн. 50 коп.

06 серпня 2024 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування вказаного судового наказу, який, як зазначено у заяві, боржник не отримувала та не знала про його існування, позаяк проживає за межами України, а у квартирі по утриманню якої утворився борг не зареєстрована. Окрім того зазначено, що стягувачем до заяви про видачу судового наказу не додано чіткого переліку послуг, які надаються, не додано фактичних розрахунків прибудинкової території та плану такої території, тарифи згідно з якими здійснювались нарахування також не додані, а також зазначено, що боржник не укладала зі стягувачем договору на надання відповідних житлово-комунальних послуг, щодо невиконання яких належним чином боржник неодноразово зверталась зі скаргами. Разом з тим, заявник просить суд поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Дослідивши заяву, матеріали справи, суддя приходить до висновку про необхідність її повернення без розгляду з наступних підстав.

Так, судом установлено, що 18 листопада 2021 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області було видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_1 , за період із вересня 2018 року по вересень 2021 року у розмірі 5315 грн. 86 коп., інфляційних втрат у розмірі 435 грн. 85 коп., 3% річних у розмірі 200 грн. 65 коп., а також судового збору, з кожного окремо, по 113 грн. 50 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Як убачається зі змісту заяви про скасування судового наказу, боржник судовий наказ не отримувала та про його існування не знала. При цьому, суд позбавлений можливості встановити дійсну дату отримання боржником спірного судового наказу та ознайомлення з його змістом, позаяк боржником такі відомості у заяві не зазначені взагалі, хоча із поданої заяви убачається, що боржник ознайомлена з матеріалами справи, оскільки вказує на відсутність у її матеріалах певних доказів, які на її думку мають бути долученими до заяви про видачу судового наказу. Разом із тим, суд зазначає, що клопотання про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу також не обґрунтовано.

Так, суд зазначає, що поважність причин пропуску строку є оціночним поняттям та має встановлюватись у кожному окремому випадку на підставі відповідних доказів, які у свою чергу оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. При цьому, поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії та підтверджені належними доказами.

Отже, дослідивши подану заяву, встановлено, що заявником не зазначено та не підтверджено належними та допустимими доказами відомості про дату її ознайомлення зі спірним судовим наказом та доказів поважності причин пропуску у зв`язку з цим строку для подання заяви про його скасування. Відомості стосовно того, що заявник у квартирі, по утриманню якої утворилась заборгованість не проживає також спростовуються поданою заявою про скасування судового наказу, в якій адресою для листування із заявником зазначена саме адреса: АДРЕСА_1 , а також зазначено, що заявник неодноразово зверталась зі скаргами щодо ненадання належним чином стягувачем житлово-комунальних послуг. Більш того, суд зазначає, що як убачається з поштового конверту, в якому надійшла до суду заява про скасування судового наказу, її відправником значиться інший боржник у справі ОСОБА_2 , який звертався до суду від свого імені та від імені свого представника з заявами про ознайомлення з матеріалами справи, а також звертався з заявою про скасування цього ж судового наказу, яка була йому повернута.

Відтак, зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що заявником пропущено строк для подачі заяви про скасування судового наказу, встановлений ч. 1 ст. 170 ЦПК України, при цьому суд не знайшов підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Окрім того, суд також зазначає, що згідно з положеннями ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. Заява підписується боржником або його представником. До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Так, судом установлено, що заявник подає заяву про скасування судового наказу, без долучення до неї документу, що підтверджує сплату судового збору, а також без долучення жодного доказу, який би підтверджував доводи щодо незгоди із виданим судовим наказом, повною необґрунтованістю вимог стягувача тощо.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи викладене, заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись ст.ст.170, 171, 353-355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її складення.

Суддя В.В. Попов.