Справа № 186/1459/24
Провадження № 2/0186/796/24
У х в а л а

03 вересня 2024 року. м.Першотравенськ

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області - Янжула С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Луганської міської ради, Луганської обласної військово-цивільної адміністрації, про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИЛА :

02 вересня 2024 року в провадження Першотравенського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Луганської міської ради, Луганської обласної військово-цивільної адміністрації, про визнання права власності в порядку спадкування.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що дана заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України.

Згідно п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" (з урахуванням змін, внесених Постановою ВССУ N 10 від 25 вересня 2015 року), розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто, як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Частиною 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Судом встановлено, що позивачем заявлено у позові вимогу майнового характеру - визнання права власності на нерухоме майно: двокімнатну квартиру у м.Луганську, вказано ціну позову - 176 000 гривень, однак, жодних належних та допустимих доказів в підтвердження ціни спірного нерухомого майна позивачем не надано, внаслідок чого, суд позбавлений можливості перевірити чи вірно позивачем зазначена ціна позову, яка впливає на розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Також, щодо визначення ціну позову, суд зазначає, що ціна позову повинна дорівнювати сумі ринкової вартості спірного майна на день подання позовної заяви до суду.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна, однак, позивачем дані докази надані до суду не були.

Згідно ст.177 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач, як на підставу для звільнення його від сплати судового збору, посилається на те, що він має статус учасника бойових дій, додавши копію відповідного посвідчення.

Дійсно, згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі N 545/1149/17 (провадження N 14-730цс19) зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону N 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі N 9901/311/19 (провадження N 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі N 490/8128/17 (провадження N К/9901/166/18, К/9901/30220/18)".

ОСОБА_1 є позивачем у цій справі, предметом позову є визнання права власності в порядку спадкування. Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій, а стосується його спадкових прав.

Таким чином, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 211,20 гривень та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму - 15 140 гривень.

Після надання позивачем доказів, що підтверджують дійсну ціну позову, йому необхідно сплатити судовий збір по справі в розмірі, передбаченому Законом України "Про судовий збір", надавши суду підтвердження про сплату.

Судовий збір необхідно сплатити за реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Дніпропетровській області/м.Першотравенськ/22030101, код ЄРДПОУ отримувача 37988155, Банк та код банку отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0004585, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Суд зауважує, що у разі надання позивачем доказів про ринкову вартість спірної квартири на дату подання позову до суду, йому необхідно сплатити судовий збір по справі, з урахуванням уточненої ціни позову, за розрахунком, наведеним вище.

Крім того, позивачем залучено в якості відповідачів по справі - Луганську міську раду, Луганську обласну військово-цивільну адміністрацію.

Між тим, суд роз`яснює позивачу, що згідно ст.11-1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" з метою забезпечення реалізації права на спадкування на тимчасово окупованій території визначає, що: "У разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів".

Законом не встановлюється правил обрання місця подання першої заяви (немає прив`язки до місця реєстрації чи довідки ВПО).

Таким чином, відповідачем в таких справах є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

(Постанова Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19) - відповідачами у справах щодо спадкування є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини; постанова КЦС ВС від 13 листопада 2023 року у справі № 638/7337/21 щодо місця відкриття спадщини, яка знаходиться на непідконтрольній території: "щодо місця відкриття спадщини, яка знаходиться на непідконтрольній Україні території, то спадкоємець має право звертатися із заявою про прийняття спадщини в будь-якому місті на території України (вільній від окупації), до державного, приватного нотаріуса або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування".

У відповідність до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами вважаю за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 до Луганської міської ради, Луганської обласної військово-цивільної адміністрації, про визнання права власності в порядку спадкування без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання ухвали.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч.1 ст.185 ЦПК України, - суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Луганської міської ради, Луганської обласної військово-цивільної адміністрації, про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з моменту отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.А.Янжула.