Справа № 624/338/24
провадження № 2-п/624/3/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року Кегичівський районний суд Харківської області в складі: головуючого судді Богачової Т.В., з участю секретаря Лебідь Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Кегичівка, Красноградського району, Харківської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення ухваленого у справі за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з регламентною виплатою

встановив:

Заочним рішенням Кегичівського районного суду Харківської області від 24 червня 2024 року задоволено позов Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з регламентною виплатою. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України витрати, пов`язані з регламентною виплатою в розмірі 13506,10 грн та судові витрати по сплаті судовому збору в розмірі 3028 грн.

ОСОБА_1 26.07.2024 подав заяву про перегляд заочного рішення.

Заява обґрунтована тим, що справу було призначено до судового розгляду на 24.06.2024. У це судове засідання ОСОБА_1 не зміг прибути і повідомити суд про причини неявки також не зміг, оскільки за день до цього захворів і змушений був звернутися за лікарською допомогою. 17.07.2024 випадково дізнався, що суд ухвалив заочне рішення, яким задовольнив позовні вимоги позивача. Тому одразу звернувся до суду і в той же день, 17.07.2024 отримав копію цього рішення. Вважає, що заочне рішення підлягає скасуванню, оскільки у даному випадку має бути застосована позовна давність у три роки з таких підстав. Позовна заява обґрунтована тим, що 06.11.2019 о 00 годині 55 хвилин ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом марки «Аudі А4», державний номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись по вул. Валентинівська, поблизу буд. № 26/1 у м. Харкові, не вибрав безпечної швидкості руху, не дотримався безпечної дистанції та скоїв зіткнення з автомобілем «Тоуоtа Prius», державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 . Своїми діями ОСОБА_1 , спричинив ДТП. Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, таким чином ОСОБА_1 порушив вимоги п. 12.1, 13.1 Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за ст. 124 КУпАП. Постановою Московського районного суду міста Харкова від 19 грудня 2019 року по справі № 643/18807/19 ОСОБА_1 було визнано вишнім у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП України. На дату ДТП, відповідач не мав при собі чинного полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів та не повідомив про його наявність (або про підстави звільнення його від обов`язкового страхування цивільно- правової відповідальності власників наземних транспортних засобів) правоохоронні органи, потерпілого та позивача. Відповідач не мав чинного договору страхування цивільно-правової відповідальності, у зв`язку з чим позивач прийняв рішення здійснити регламентну виплату на користь потерпілої особи в сумі 12609,50 грн. Регламентна виплата у розмірі 12609,50 грн була здійснена позивачем на підставі заяви про виплату страхового відшкодування від 27 листопада 2019 року, звіту про оцінку автомобіля «Тоуоtа Prius», д.н.з., відсутній в зв`язку з обставинами непереборної сили. Факт зазначеної виплати підтверджується платіжним дорученням № 1165236 від 21.02.2020. Строк позовної давності (строк для захисту права за позовом особи, право якої порушено), становить за ст. 257 ЦК України три роки. Згідно ст. 257 ЦК перебіг строку позовної давності починається з дня виникнення права на позов, а право на позов виникає з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права. Отже, позивач дізнався про необхідність здійснити виплату страхового відшкодування 27.11.2019 року, а фактично здійснив виплату 21.02.2020. Таким чином, строк позовної давності для захисту права позивача закінчився 27 листопада 2022 року. Відповідно до ст. 267 ч. 3 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Нажаль, ОСОБА_1 не зміг через хворобу вчасно до винесення рішення звернутися до суду з заявою про застосування позовної давності, а тому у відповідності до ст. 228, п. 2 ч. З ст. 231, ч. 1 ст. 232 ЦПК України просить суд скасувати заочне рішення від 24.06.2024 у справі №624/338/24 і призначити справу до нового розгляду в загальному порядку.

ОСОБА_1 29.07.2024 подав заяву в якій просив вважати що заява про перегляд заочного рішення подана вчасно без пропуску строку на її подання, оскільки копію заочного рішення отримав 17.07.2024, а тому строк для подання заяви починає перебіг саме з 17.07.2024.

Також ОСОБА_1 подав заяву про застосування строку позовної давності, згідно з якою зазначає, подія ДТП мала місце 06.11.2019, а фактична виплата страхового відшкодування була здійснена 21.02.2020. Підпункт 38.2.1 пункту 38.2 статті 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначає право МТСБУ після виплати страхового відшкодування подати регресний позов до особи винної у ДТП та не застрахувала свою цивільно-правову відповідальність. Отже, в даному випадку має місце регресний порядок відшкодування. Окрім цього, порядок такого відшкодування врегульований спеціальним Законом «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» з аналізу норм якого вбачається, що за договором обов`язкового страхування цивільно- правової відповідальності страховик виплатив третій особі, а не своєму страхувальнику, є одночасно й відшкодуванням шкоди третій особі (потерпілому) в деліктному зобов`язанні, оскільки страховик у договірних правовідносинах обов`язкового страхування відповідальності є одночасно боржником у цьому деліктному зобов`язанні. А тому відповідно до ч. 6 ст. 261 ЦК України моментом початку позовної давності для регресної вимоги страховика в правовідносинах буде день виконання основного зобов`язання і фактично день припинення цього зобов`язання належним виконанням - день проведення страховиком виплати страхового відшкодування третій особі (потерпілому в деліктному зобов`язанні). Верховний Суд у постанові № 200/13392/13-ц від 10 січня 2019 року зробив висновок по те, що строк позовної давності при регресі починає обчислюватися з того моменту, коли страховик виплатив відшкодування. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Отже, позивач дізнався про необхідність здійснити виплату страхового відшкодування 27.11.2019, а фактично здійснив виплату 21.02.2020. Таким чином, строк позовної давності для захисту права позивача закінчився 21.02.2023.

Моторним (транспортним) страховим бюро України подано заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, згідно з яким позивач вважає заочне рішення Кегичівського районного суду Харківської області законним і обґрунтованим, а подану ОСОБА_1 заяву такою, що не підлягає задоволенню у зв`язку з таким. По-перше, відповідно до ч. 2 ст.284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. По-друге, відповідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. 05.06.2024 ОСОБА_3 була надіслана судова повістка, але відповідач володіючи даною інформацією не скористався своїми цивільно-процесуальними правами. По-третє, відсутні правові підстави для задоволення заяви, оскільки, відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України визначено дві підстави за яких заочне рішення підлягає скасуванню, а саме, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Відповідач просить в своїй заяві, скасувати заочне рішення, посилаючись на пропущені строки позовної давності, але позивач в своїй позовній заяві чітко обґрунтував пункт «Строки позовної давності», а саме зазначив, що згідно ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Частиною 6 ст. 261 ЦК України передбачено, що за регресними зобов`язаннями перебіг позовної давності починається від дня виконання основного зобов`язання. При регресі - право вимоги (регресу) виникає у третьої особи після виконання такою особою обов`язку боржника та, відповідно, припинення основного (деліктного) зобов`язання та виникнення нового (регресного) зобов`язання. Згідно Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, строк воєнного стану в Україні з 05.30 год. 25.05.2022 продовжено строком на 90 діб, № 573/2022 строк дії воєнного стану в України продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, та № 254/2023 від 01.05.2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року на 90 діб, № 451 від 26.07.2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 18.08.2023 строком на 90 діб, № 734/2023 від 06.11.2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 15 листопада 2023 року на 90 діб. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Верховна Рада України Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» № 2120-ХІ від 15.03.2022 внесла зміни відповідно до строків позовної давності. Так відповідно до ч. 3 п. 2 Закону України № 2120ХІ від 15.03.2022 Прикінцеві та перехідні положення розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19 зі змістом, що у період воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362,559,681,728,786,1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Тобто, строк загальної позовної давності, який передбачений відповідно до ст. 257 ЦК України в межах, якого обчислюється строк позовної давності при зверненні до суду з відшкодуванням шкоди в порядку регресу продовжено, і позивач може звернутися з таким позовом і після закінчення дії воєнного стану. Як вбачається із змісту самої заяви про перегляд заочного рішення, відповідач визнає те, що в нього був відсутній чинний договір страхування цивільно-правової відповідальності та визнає наявність факту ДТП, а його вину встановлено Постановою Московського районного суду міста Харкова від 19 грудня 2019 року по справі № 643/18807/19, тому він цілком міг і повинен був передбачати подальші несприятливі наслідки майнового характеру. Отже, враховуючи все вищезазначене, заяву про перегляд заочного рішення було подано з порушенням вимог законодавства, тому відповідно до ст. 223, 284, 288 ЦПК України позивач спросить відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

Учасники справи у судове засідання не з`явились, ОСОБА_1 заявив про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Згідно ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заочне рішення було ухвалено 24.06.2024, його копія була направлена відповідачу ОСОБА_1 на його зареєстровану адресу проживання рекомендованим листом. 17.07.2024 ОСОБА_1 подав до суду заяву про видачу йому копії рішення та особисто його отримав 17.07.2024. До суду 26.07.2024 повернувся конверт з неврученою копією рішення суду ОСОБА_1 .

За таких обставин суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення ОСОБА_1 строку для подання заяви про перегляд заочного рішення на двадцять днів з дня отримання копії судового рішення, починаючи з 17.07.2024.

З заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 звернувся до суду 26.07.2024, тобто в межах поновленого строку.

Щодо розгляду по суті заяви про перегляд заочного рішення, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи встановлено, що відповідач про розгляд справи 24.06.2024 був належним чином повідомлений шляхом направлення на адресу зареєстрованого місця проживання судової повістки, судову повістку отримав 06.06.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням (а.с.42). Причини неявки суду не повідомив. Відзив на позовну заяву відповідач до суду не подав.

Згідно наданої ОСОБА_1 до заяви про перегляд заочного рішення копії довідки КНП Кегичівської селищної ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги» від 25.06.2024 ОСОБА_1 знаходився на амбулаторному прийомі у сімейного лікаря 24.06.2024 з діагнозом ГРВІ.

За таких обставин суд приходить до висновку про доведення відповідачем поважності причини неявки у судове засідання 24.06.2024.

Разом з тим, заочне рішення підлягає скасуванню за наявності одночасно двох умов: поважності причин неявки та наявності доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_1 про наявність доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи не зазначив та до заяви не додав.

Доводи відповідача про пропуск позивачем строку позовної давності є необґрунтованими.

Згідно ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно ч. 6 ст. 261 ЦК України, за регресними зобов`язаннями перебіг позовної давності починається від дня виконання основного зобов`язання.

Моторним (транспортним) страховим бюро України виплату страхового відшкодування було здійснено 21.02.2020, отже строк позовної давності мав сплинути 21.02.2023. Позивач звернувся до суду 30.04.2024.

Разом з тим, згідно Закону України №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до п. 31 ч. 1 ст. 85 Конституції України та ст. 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» затверджено Указ Президента України від 24.02.2022, яким в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан.

Законами України від 15.03.2022 № 2119-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 21.04.2022 № 2212-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 22.05.2022 № 2263-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 15.08.2022 № 2500-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 16.11.2022 № 2738-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 07.02.2023 № 2915-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 27.07.2023 № 3275-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 08.11.2023 № 3429-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 06.02.2024 № 3564-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», від 08.05.2024 № 3684-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану з 24.02.2022 продовжений до цього часу.

Отже, з 24.02.2022 та по теперішній час в Україні діє правовий режим воєнного стану.

Згідно пункту 19 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України, в редакції чинній станом на 21.02.2023 (дату спливу строку позовної давності), у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Згідно Закону України №3450-ІХ від 08.11.2023 «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини», який набрав чинності 30.01.2024 пункт 19 «Прикінцевих та перехідних положень» Цивільного кодексу України викладено в такій редакції: у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.

За таких обставин, оскільки строк позовної давності на час внесення відповідних змін до Цивільного кодексу України не сплив, то строк позовної давності був продовжений на час воєнного стану, який триває до цього часу, а тому підстави для застосування строку позовної давності до спірних правовідносин відсутні.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення суд прийшов до висновку про залишення її без задоволення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 260, 261, 287, 288, 353 ЦПК України, суд

ухвалив:

Поновити ОСОБА_1 строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення ухваленого у справі за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, пов`язаних з регламентною виплатою - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання безпосередньо до Харківського апеляційного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Т.В. Богачова