КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №755/1510/24
провадження №22-з/824/1278/2024
УХВАЛА

20 серпня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Приходька К.П., Журби С.О., Писаної Т.О., розглянув заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року прийнятої за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 березня 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

установив:

25 червня 2024 року Київський апеляційний суд своєю постановою скасував рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 березня 2024 року, та ухвалив нове судове рішення, яким задовольнив вказаний вище позов.

Припинив право власності ОСОБА_2 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 62,2 кв.м. з них житловою 40,5 кв.м.

Стягнув з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 загальною площею 62,2 кв.м. з них житловою 40,5 кв.м. в рівних частинах по 360166 грн. з кожного.

Стягнув з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору по 9004,20 грн. з кожного.

Стягнув з ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі по 12000 грн. з кожного та витрати на проведення експертизи у розмірі по 5000 грн. з кожного.

31 липня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява від ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні.

Заявник просить виправити описку в абзаці 5 резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року та зазначити правильну особу на користь якої має бути стягнуто судовий збір.

Заява обґрунтована тим, що позивач ОСОБА_2 була звільнена від сплати судового збору, на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», а тому судовий збір не повинен стягуватись на її користь.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи характер описки, про яку вказує заявник, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане питання без виклику учасників справи.

Вивчивши доводи заяви про виправлення описки та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, та які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Колегія суддів вважає, що наведені в заяві обставини не є опискою в розумінні ст.269 ЦПК України.

Заявник у разі незгоди з постановою Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року мав право подати касаційну скаргу згідно ст.ст. 389-392 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.269 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 25 червня 2024 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач К.П. Приходько

Судді С.О. Журба

Т.О. Писана