________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/4578/24
УХВАЛА

про відмову у відводі судді

09.09.2024

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Куриленко О.М.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

представника відповідача - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання відповідача ОСОБА_2 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Шепелюк Ріта Юріївна про визнання недійсним договору, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації права власності,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Шепелюк Ріта Юріївна про визнання недійсним договору, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації права власності.

У судовому засіданні, призначеному на 09.09.2024 року, відповідач ОСОБА_2 підтримала клопотання про відвід судді, подане до канцелярії суду 14.08.2024 року.

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 просив задовольнити заяву про відвід судді.

Представника позивача ОСОБА_5 - ОСОБА_1 заперечувала проти задоволення клопотання ОСОБА_2 про відвід судді, вважаючи його необґрунтованим.

Представник відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_4 залишила вирішення цього питання на розсуд суду.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про необґрунтованості заявленого відводу, виходячи з наступного.

В першу чергу слід зазначити, що пунктом 2 частиною 3 ст. 40 ЦПК України передбачено, що якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Зважаючи на те, що заява про відвід судді була заявлена 14.08.2024 року в день, коли призначалося чергове судове засідання по цій справі, то вказане питання не підлягає передачі на розгляд іншому судді. В ході судового засідання, що відбулося 14.08.2024 року представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 просив відкласти вирішення клопотання про відвід судді до наступного судового засідання з метою з`ясування думки інших учасників справи. У зв`язку з цим підготовче судове засідання було відкладено до 09.09.2024 року.

Згідно ч. 1 ст. 55 Конституції України гарантується захист прав і свобод людини і громадянина судом.

Статтею 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено, що кожному гарантується захист прав, свобод незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Вивчивши підстави відводу, суд приходить до висновку, що вказані мотиви та підстави не встановлені, спростовуються матеріалами справи, та взагалі не передбачені ст. ст. 36, 37 ЦПК України, а тому задоволенню не підлягають.

Так, підставою заяви про відвід судді є незгода із процесуальним рішенням судді - ухвалою суду від 17.07.2024 року, якою частково задоволено заяву представника позивача ОСОБА_5 - ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову та накладено арешт на нерухоме майно, яке належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , а саме на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею - 66,2 кв.м., житловою - 38,2 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100.

Заявник зазначає, що вже 17.07.2024 року, провівши судове засідання за відсутності власника квартири ОСОБА_2 , участь якої є обов`язковою, не викликавши її, не заслухавши її пояснення, не надавши їй можливість скористатися допомогою адвоката, суддею Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М. було дуже швидко задоволено заяву про вжиття заходів забезпечення позову в інтересах ОСОБА_5 та безпідставно накладено арешт на квартиру.

Суд звертає увагу на положення ч. 1 ст. 153 ЦПК України, відповідно до якої заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Тому твердження ОСОБА_2 про швидке задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову та не повідомлення її про розгляд заяви про забезпечення позову суперечить вимогам закону.

Також підставою для відводу, заявницею зазначено, що суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М. притягалася до дисциплінарної відповідальності раніше у подібній та схожій цивільній справі.

Так, дійсно, Перша Дисциплінарна палата Вищої ради правосуддя дійшла висновку, що наведені у скарзі відомості та встановлені під час здійснення попередньої перевірки обставини можуть свідчити про наявність у діях судді Київського районного суду міста Одеси Куриленко О.М. ознак дисциплінарних проступків, передбачених підпунктами «а», «б» пункту 1, пунктом 4 частини першої статті 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», під час постановлення ухвал від 21 червня 2018 року та 16 липня 2018 року у справі № 520/7625/18 у зв`язку з чим 27.11.2020 року суддю притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження.

Статтею 109 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що до суддів може застосовуватися дисциплінарне стягнення у виді:1) попередження; 2) догани - з позбавленням права на отримання доплат до посадового окладу судді протягом одного місяця; 3) суворої догани - з позбавленням права на отримання доплат до посадового окладу судді протягом трьох місяців; 4) подання про тимчасове (від одного до шести місяців) відсторонення від здійснення правосуддя - з позбавленням права на отримання доплат до посадового окладу судді та обов`язковим направленням судді до Національної школи суддів України для проходження курсу підвищення кваліфікації, визначеного органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо суддів, та подальшим кваліфікаційним оцінюванням для підтвердження здатності судді здійснювати правосуддя у відповідному суді; 5) подання про переведення судді до суду нижчого рівня; 6) подання про звільнення судді з посади.

Під час обрання виду дисциплінарного стягнення стосовно судді враховуються характер дисциплінарного проступку, його наслідки, особа судді, ступінь його вини, наявність інших дисциплінарних стягнень, інші обставини, що впливають на можливість притягнення судді до дисциплінарної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, зазначаю, що до мене було застосовано найменш тяжке дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.110 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя вважається таким, що не має дисциплінарного стягнення, якщо протягом шести місяців з дня ухвалення рішення про накладення дисциплінарного стягнення у виді попередження його не буде піддано новому дисциплінарному стягненню та підстава для нового стягнення не матиме місця протягом вказаного строку. Таким чином, дисциплінарне стягнення щодо мене є погашеним.

Разом з тим, заявник у поданій заяві про відвід взагалі не зазначив, яким саме чином, вказані обставини стосуються даної справи та можуть вплинути на результати її розгляду.

В обґрунтування своєї заяви про відвід заявниця також зазначає, що із численних журналістських розслідувань, повідомлень в ЗМІ, Висновком, затвердженим Громадською радою доброчесності від 08.06.2024 року про невідповідність судді критеріям доброчесності та професійної етики, суддю Київського районного суду м. Одеси Куриленко Оксану Михайлівну знову, як і в 2019 році, визнано такою що не відповідає критеріям доброчесності та професійної етики.

Однак, не може погодитись з вказаними твердженнями, виходячи з наступного. з такими твердженнями

Куриленко Оксана Михайлівна Указом Президента України №713/2008 від 15 серпня 2008 року була призначена на посаду судді Київського районного суду м. Одеси строком на п`ять років.

Постановою Верховної Ради України від 20 червня 2013 року суддю було обрано на посаду судді безстроково.

01 лютого 2018 року Вищою кваліфікаційною комісією суддів України прийнято рішення про призначення кваліфікаційного оцінювання суддів місцевих та апеляційних судів на відповідність займаній посаді за списком згідно з додатком №1, зокрема судді Київського районного суду м. Одеси Куриленко Оксани Михайлівни.

03 червня 2019 року відбулось засідання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України у складі колегії для проведення співбесіди за результатами дослідження досьє суддів у межах кваліфікаційного оцінювання суддів місцевих та апеляційних судів на відповідність займаній посаді.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 03 червня 2019 року №345/ко-19 визначено, що суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко Оксана Михайлівна за результатами кваліфікаційного оцінювання суддів місцевих та апеляційних судів на відповідність займаній посаді набрала 737,125 бала. Визнано Куриленко Оксану Михайлівну такою, що відповідає займаній посаді. Зазначено, що рішення набирає чинності відповідно до абзацу третього підпункту 4.10.8 пункту 4.10 розділу 1V Регламенту Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Однак, через припинення 07.11.2019 року повноважень членів ВККСУ кваліфікаційне оцінювання завершено не було.

Після призначення 01.06.2023 року повноважного складу Комісії, кваліфікаційне оцінювання суддів на відповідність займаній посаді було відновлено.

Разом з тим, суд зауважує, що згідно Постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 червня 2024 року по справі № 9901/198/20 чітко викладено правову позицію, що до набрання чинності Законом № 3511-ІХ (до 30.12.2023) оцінювання судді на відповідність займаній посаді та ухвалення остаточного рішення із цього питання належало до виключних повноважень колегії ВККС. Оцінку обставинам, викладеним у висновку ГРД, надає колегія ВККС, яка ухвалює остаточне рішення про відповідність чи невідповідність такого судді займаній посаді.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Дослідивши обставини, зазначені відповідачем ОСОБА_2 про відвід судді, суд прийшов до висновку, що заява про відвід не містить підстав, зазначених у ст.36 ЦПК України, а в ній викладені лише припущення щодо упередженості головуючого по справі. Незгода сторони з процесуальними рішеннями та діями судді не може бути підставою для відводу.

Оскільки у заяві про відвід судді не наведено інших обставин для відводу, передбачених ст.ст. 36, 37 ЦПК України, то суддя доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Шепелюк Ріта Юріївна про визнання недійсним договору, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації права власності, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Куриленко О. М.

Повний текст ухвали складено 10.09.2024 року