Справа № 646/5997/24
№ провадження 2-о/646/112/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення заяви без розгляду

15 серпня 2024 року м.Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі судді Демченко І.М., за участю секретаря Кочитової Я.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Харкові в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Червонозаводського районного суду м.Харкова з заявою про встановлення факту родинних відносин між нею та загиблим 08.01.2024 військовослужбовцем ОСОБА_3 , як між матір`ю та сином.

Ухвалою суду від 03.06.2024 провадження у справі відкрито та призначено до судового розгляду за правилами окремого провадження.

У судові засідання, призначені на 14.06.2024, 15.07.2024 та 15.08.2024 заявниця ОСОБА_1 не з`явилася, будь-яких особистих клопотань про відкладення розгляду справи чи заяв про розгляд справи у її відсутність до суду не надала.

Суд не приймає до уваги посилання у заяві від 29.05.2024 про розгляд справи без участі ОСОБА_1 , оскільки таку заяву подано адвокатом Пухтаєвич О.О., повноваження якої не підтверджені.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, що відповідає положенням частини п`ятою статті 223 ЦПК України.

При зверненні до суду з цією заявою ОСОБА_1 зазначила адресу реєстрації: АДРЕСА_1 , куди наразі відправлення поштової кореспонденції у зв`язку з бойовими діями не здійснюється, адресою для листування: АДРЕСА_2 .

Про судові засідання заявниця повідомлялася судом шляхом надсилання судових повісток рекомендованими листами з повідомленням про вручення на вказану у заяві адресу, однак вони повернулися до суду з довідкою поштового відділення про причину повернення - «відсутність адресата за вказаною адресою». Заяву з повідомленням про іншу (нову) адресу місця свого проживання (перебування) ОСОБА_1 до суду не подавала.

Крім цього, при зверненні до суду з цією заявою ОСОБА_1 зазначено абонентський номер мобільного телефону НОМЕР_1 , яким вона користується.

Згідно з довідками, сформованими автоматизованою системою документообігу суду, судові повістки на вищевказані судові засідання успішно доставлені адресату.

Відповідно до частин першої, третьої статті 131 ЦПК Україна учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно зі статтями 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Аналогічного висновку дійшов Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06 від 16 лютого 2017 року, вказавши, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, що у свою чергу узгоджується із правовим висновком Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеної у постановах від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21) та від 28.10.2021 у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).

При цьому, суд звертає увагу, що заявниця не була позбавлена можливості протягом тривалого строку перебування в провадженні суду цієї справи, поцікавитися станом розгляду справи, заявити клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з дотриманням положень статті 212 ЦПК України, зареєструватися в Електронному суді з метою оперативного обміну процесуальними документами та повідомлення про зміну адреси місця проживання, засобів зв`язку, однак такими правами ОСОБА_1 не скористалася.

Враховуючи, що належним чином повідомлена заявниця повторно не з`явилася в судове засідання, не повідомила про причини неявки та заяву про розгляд справи за її відсутності не надала, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду.

Керуючись ч.5 ст. 223, п.3 ч.1 ст. 257, ст.ст. 260-261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин - залишити без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Червонозаводського районного

суду міста Харкова І.М.Демченко