Справа № 235/4394/21
Провадження № 2/204/764/24
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

9 квтіня 2023 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Дубіжанської Т.О.

за участю секретаря Єфімової А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Корум Шахтспецбуд», Приватного акціонерного товариства «Шахтоуправління «Покровське», Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, Управління виконавчої дирекції Фонду Соціального страхування України в Донецькій області, Покровської міської ради Донецької області, Покровсько-Мирноградської територіальної організації профспілки працівників вугільної промисловості України про визнання нещасного випадку на виробництві, -

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2023 року з Красноармійського міськрайонного суду Донецької області до суду надійшла позовна заява, яку позивач 30.09.2021 року уточнив, та просив визнати недійсним та скатувати Акт форми Н-1/НП від 23.03.2021 року проведення розслідування нещасного випадку, який стався із ОСОБА_2 07.04.2020 року та визнати нещасний випадок, який стався зі ОСОБА_2 07.04.2020 року під час виконання трудових обов`язків таким, що пов`язаний з виробництвом.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що його син ОСОБА_2 перебував у трудових відносинах з ТОВ «Корум Шахтспецбуд» і працював на посаді прохідник дільниці. 07.04.2020 року у результаті нещасного випадку, який відбувся на території ТОВ «Корум Шахтспецбуд», його син загинув, як зазначено в акті Н-1/НП від 23.03.2021 року. За результатами проведеного спеціального розслідування нещасного випадку відповідачем Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці від 29.03.2021 року складено акт спеціального розслідування нещасного випадку форми Н-1/П, відповідно до якого нещасний випадок, який стався 07.04.2020 року з ОСОБА_2 не пов`язаний з виробництвом. Не погодившись з висновком комісії, викладеним в акті Н-1/П від 23.03.2021 року, позивач звернувся зі скаргою до Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці. 11.06.2021 року управління повідомило, що вони також вважають зазначений випадок таким, що пов`язаний з виробництвом, але більшістю голосів комісії, було прийнято рішення визнати нещасний випадок таким, що не пов`язаний з виробництвом та не підпадає під дію п.п. 6, 7, п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337 і далі - Порядок №337). Вважає, що Комісія з розслідування нещасного випадку, що стався 07.04.2020 року дійшла помилкового висновку, що нещасний випадок не підпадає під п. 52, п.п. 6 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337 і далі - Порядок №337) та протиправно визнала таким, що не пов`язаний з виробництвом. Позивач зазначає, що нещасний випадок пов`язано з виробництвом та виконанням трудових обов`язків, оскільки померлий перебував на робочому місці та виконував отримані розпорядження.

28.04.2021 року від Управління виконавчої дирекції Фонду Соціального страхування України в Донецькій області до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач Управління виконавчої дирекції Фонду Соціального страхування України в Донецькій області позовні вимоги не визнає, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки зі змісту позовної заяви взагалі неможливо встановити у чому полягає недійсність Акту розслідування, наприклад: якому акту цивільного законодавства він суперечить або його видано особами, що не мають на це відповідних повноважень або Акт форми Н-1/НП не відповідає формі, встановлений законом, тощо. Сам по собі факт перебування на робочому місці під час нещасного випадку не обумовлює характер нещасного випадку як такого, що пов`язаний з виробництвом. Наявність/відсутність впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища досліджується комісією із розслідування нещасного випадку. За відсутності доказів того, що погіршення стану здоров`я працівника виникло виключно в результаті впливу небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових обов`язків, суди не вправі робити висновок, що такий нещасний випадок є пов`язаним з виробництвом. Така позиція управління узгоджується з позицією Верховного Суду, що була висловлена у постановах від 25.09.2019 року №689/2426/18, від 26.06.2018 року у справі №242/1065/16, від 29.03.2018 року №212/8369/15. Вказує, що спеціальною комісією не було встановлено впливу на ОСОБА_2 , небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових обов`язків. Крім того, спеціальною комісією було одержано Експертний медичний висновок №3 від 22.03.2021 року ДП «НДІ МЕП Донбасу та вугільної промисловості МОЗ України» згідно якого «раптове погіршення стану здоров`я ОСОБА_3 зі смертельним наслідком, не пов`язане з умовами праці та не підпадає під дію п.п. 6, 7, п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337». Крім того, позивачем не надано доказів того, що погіршення стану здоров`я зі смертельним наслідком ОСОБА_3 виникло в результаті впливу небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових обов`язків, що автоматично унеможливлює задоволення позовної вимоги про визнання нещасного випадку, який стався зі ОСОБА_2 07.04.2020 року під час виконання трудових обов`язків такими, що пов`язаний з виробництвом. Як відомо, вирішення питання про встановлення зв`язку нещасного випадку з виробництва належить до виключної компетенції спеціальної комісії, а тому просить у задоволені позовних вимог відмовити.

29.07.2021 року від представника ПРАТ «Шахтоуправління «Покровське» до суду надійшов відзив на позовну заяву в якому зазначено, що позовні вимоги вони не визнають, вважають їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Відповідач вважає, що Акт за формою Н-1/П, є законним та обґрунтованим, оскільки комісією було встановлено, що причиною смерті потерпілого був повторний гострий великовогнищевий трансмуральний інфаркт міокарда (висновок від 22.05.2020 року КЗОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи»). Крім того, звертає увагу, що відповідач в особі ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» є неналежним відповідачем. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 19 жовтня 2023 року справу прийнято до свого провадження від Красноармійського міськрайонного суду Донецької області та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

24.01.2024 року від представника Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці Голуб П.А. суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позовні вимоги вони не визнають, вважають їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів того, що матеріали спеціального розслідування не відповідають вимогам, встановленим Порядку № 337, а розслідування обставин та причин настання даного нещасного випадку проведено з порушенням вимог, встановленим п. 33 Порядку № 337. Вважає, що Акт за формою Н-1/П, є законним та обґрунтованим, винесеним на підставі та у відповідності до норм діючого законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

07.02.2024 року представник позивача надала до суду заяву про заміну відповідача Управління ВД ФСС України в Донецькій області на його правонаступника Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області. Однак, враховуючи, що відповідачем не зазначено конкретні доводи, та не надано доказів правонаступництва, суд дійшов висновку про відсутність підстав для заміни сторони відповідача правонаступником.

Представник позивача у судове засідання не з`явилася, однак надала заяву про розгляд справи без її часті, просила позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Представники інших відповідачів у судове засідання не з`явилися, відповідачі неодноразово належним чином повідомлялися судом про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомили, жодних клопотань і заяв не надсилали.

Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відносини між сторонами у справі регулюються Законам України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 року за № 1105 та Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року за № 337.

У судовому засіданні встановлено, що наказом Головного управління Держпраці у Донецькій області № 117-СР від 08.04.2020 року та наказом Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці № 126-СР від 02.03.2021 року «Про проведення спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком» з метою проведення спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 07.04.2020 року о 06 год. 00 хв. на ТОВ «Корум Шахтспецбуд» з ОСОБА_2 , 1977 року народження, було призначено комісію зі спеціального розслідування.

Відповідно до Акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) 07.04.2020 року о 08 год. 45 хв. на ТОВ «Корум Шахтспецбуд» від 23.03.2021, затвердженого начальником Східного міжрегіонального управління державної служби України з питань праці 29.03.2021 року за формою Н-1/НП встановлено, що комісія у складі: голови заступника начальника спеціалізованого відділу у гірничодобувній промисловості управління гірничного нагляду Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці Куцого В.М., членів комісії - страхового експерта з охорони праці Покровського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області Костюшко А.М.., головного спеціаліста сектору Державного контролю за додержанням законодавства про працю та охорону праці Покровської міської ради Славатинської К.Ю., фахівця з охорони праці ТОВ «Корум Шахтспецбуд» ОСОБА_4 , начальника заміни з охорони праці ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» ОСОБА_5 , уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці ТОВ «Корум Шахтспецбуд» ОСОБА_6 , головного державного інспектора гірничотехнічного нагляду північно-західного напрямку управління гірничого нагляду Східного міжрегіонального управління державної служби України з питань праці Короленка Р.Є., головного державного інспектора відділу гігієни праці та атестації робочих місць за умовами праці управління з питань праці Східного міжрегіонального управління державної служби України з питань праці Полудо С.В., голови Покровсько-Мирноградської територіальної організації ППВП України Сиротюка Р.П., провела розслідування (спеціальне розслідування) професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) повітря подавального хідника блоку 10 (виробка ) ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» / ТОВ «Корум Шахтспецбуд».

Сторонами не заперечується, що потерпілий працював у ТОВ «Корум Шахтспецбуд». З описової частини вказаного акту вбачається, що 07.04.2020 року о 06 год. 00 хв. прохідник дільниці гірничо-прохідницьких робіт № 3 ТОВ «Корум Шахтспецбуд» ОСОБА_2 прибув на головний майданчик ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» для роботи у першу зміну згідно графіка змінності робітників дільниці ГПР-3 на квітень 2020 року. У період з 06 год. 15 хв. до 06 год. 30 хв. в приміщенні нарядної дільниці ГПР-3 начальник дільниці ТОВ «Корум Шахтспецбуд» ОСОБА_7 видав робітникам дільниці ГПР-3 першої зміни наряд на забезпечення виконання технологічного процесу з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту гірничошахтного обладнання дільниці ГПР-3 в монтажному хіднику 8-ї північної «біс» лави блока 10, у тому числі ланка прохідників дільниці ГПР-3 у складі: ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 отримали наступний наряд: технічне обслуговування та поточний ремонт стрічкових конвеєрів СПЛ №1 та ППЛ-800 №2 в монтажному хіднику 8-ї північної «біс» лави блока 10. Наряд був виданий з реєстрацією у Книзі нарядів дільниці ГПР-3 та наряд-путівці на виробництво робіт гірничого майстра дільниці ГПР-3 з попереднім проведенням інструктажу з питань охорони праці по професіям під особистий підпис виконавців робіт. Контроль за безпечним виконанням робіт у першу зміну 07.04.2020 року на дільниці було покладено на майстра гірничого дільниці ГПР-3 ОСОБА_10 . Після отримання наряду робітники дільниці ГПР-3 переодягнулися в спецодяг, отримали необхідні засоби індивідуального захисту, жетони на спуск в шахту після чого 07 год. 15 хв. автобусом підприємства відбули на територію повітряподавального стволу № НОМЕР_1 (далі-ППС-2), потім о 08 год. 15 хв. спустились в шахту. У ствольному дворі ОСОБА_8 та ОСОБА_9 разом з працівниками дільниці ГПР-3 перевантажили гідравлічний мотор комбайна КСП-43 з однієї платформи на іншу, ОСОБА_2 участі в перевантаженні не приймав, знаходився поруч. О 08 год. 30 хв. ОСОБА_2 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 направились до місця виконання робіт (монтажний хідник 8-ї північної «біс» лави блока 10). По повітряподавальному хіднику блока 10 вони пересувалися в такій послідовності - ОСОБА_9 йшов перший, за ним на відстані 1,5-2,0 м пересувався ОСОБА_2 і ОСОБА_8 . О 08 год. 45 хв. при пересуванні по даній виробці в районі ПК46+7 ОСОБА_2 несподівано зупинився, став на коліна та почав хрипіти. ОСОБА_8 підхопив його під руки і обережно поклав на підошву виробки. ОСОБА_9 почав надавати потерпілому першу допомогу, а ОСОБА_8 направився на ПК50 даної виробки до місця встановлення телефонного апарату. О 08 год. 47 хв. ОСОБА_8 по телефону повідомив гірничого диспетчера шахти про погіршення стану здоров`я ОСОБА_2 . В свою чергу, гірничий диспетчер шахти ОСОБА_11 направив до місця події з підземного пункту ППС-2 (біля ствольний двір) фельдшера підземного та 09 год. 05 хв. викликав на ППС-2 реанімаційно-протишоковану групу НОМЕР_2 Воєнізованого гірничорятувального загону. О 09 год. 23 хв. до місця нещасного випадку прибула фельдшер ОСОБА_12 після проведення об`єктивного огляду потерпілого вона констатувала факт біологічної смерті ОСОБА_2 . О 10 год. 35 хв. лікар РПГ ОСОБА_13 після огляду потерпілого констатував біологічну смерть ОСОБА_2 . Об 11 год. 20 хв. в супроводженні підземного фельдшера ОСОБА_12 тіло потерпілого було видано на поверхню шахти і доставлено в поверхневий мединий пункт ППС-2.

Відповідно до довідки про причину смерті № 120 від 08.04.2020 року, причина смерті ОСОБА_3 : повторний трансмуральний інфаркт міокарда, передньої стінки лівого шлунка при гіпертонічній хворобі.

Оглянувши місце нещасного випадку, опитавши свідків та осіб причетних до нещасного випадку, ознайомившись з організаційно-розпорядчою нормативно-технічною документацією, висновком експерта № 110 МОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи» Покровське відділення СМЕ від 22.05.2020 року та з експертним медичним висновком № 3 від 22.03.2021 року ДП «НДІ МЕП» Донбасу та вугільної промисловості МОЗ України», керуючись п. 34 Порядку комісія, шляхом голосування простою більшістю голосів, прийняла рішення, що даний нещасний випадок, який стався 07.04.2020 року о 08 год. 45 хв. на ПК46+7 повітряподавального хідника блока 10 ПрАТ «Шахтоуправління «Покровське» з прохідником дільниці ГПР-3 ТОВ «Корум Шахтспецбуд» ОСОБА_2 , не пов`язаний з виробництвом. За підсумками голосування «не пов`язаний» - проголосувало 5 членів комісії, «пов`язаний» - 4 члена комісії, «утрималось» - 0 членів комісії.

Позивач не погоджуючись з висновком комісії зі спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 07.04.2020 року, звернувся до Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці.

За результатами розгляду вказаного звернення позивача Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, листом від 11.06.2021 року за № 06.4/Ш-281Д повідомило позивача, що управління не має повноважень здійснити вплив на думку членів спеціальної комісії, однак вважає, що нещасний випадок з ОСОБА_2 пов`язаний з виробництвом. Запропоновано оскаржити рішення комісії в судовому порядку.

Позивач, звертаючись з позовом до суду не погодився із оспорюваним актом, вважає, що з його сином стався нещасний випадок, який пов`язаний з процесом трудової діяльності.

Захист прав, свобод та інтересів працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, здійснюється у спосіб, визначений законами України.

Основоположні засади належної організації охорони праці визначені частиною четвертою статті 43 Конституції України, якою закріплено, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.

Системний аналіз положень, визначених статтями 153, 159-161 КЗпП України, дає можливість зробити висновок, що законодавець встановлює для роботодавця обов`язок щодо належної організації охорони праці на підприємстві та забезпечення контролю за додержанням працівниками вимог нормативних актів про охорону праці.

Згідно зі ст. 171 Кодексу законів про працю України, власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, відповідно до Положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом, дане питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Процедура розслідування та ведення обліку нещасних випадків на виробництві на момент виникнення спірних правовідносин визначалась Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який був затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337.

Відповідно до п. 3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (надалі Порядок № 337), нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

Розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу (п. 9 Порядку).

Згідно п. 10 Порядку № 337, спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків.

При цьому п. 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню.

Відповідно до п. 13 Порядку № 337, до складу комісії входять: керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник первинної організації профспілки (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); інші представники підприємства (установи, організації), посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

Відповідно до п. 14 Порядку № 337, Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок).

Відповідно до п. 33 Порядку № 337, комісія (спеціальна комісія) зобов`язана, зокрема:

- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

- визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

- вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого.

Рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним (п. 34 Порядку № 337).

Як визначено нормами закону, комісія під час проведення розслідування вивчає всі обставини нещасного випадку. При цьому законом не застережене, що для вирішення питання, чи є нещасний випадок таким, що пов`язаний чи не пов`язаний із виробництвом, комісія має брати до уваги лише медичний висновок.

Відповідно до п.п. 6 п.52 Порядку № 337, обставиною, згідно з якою нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнається пов`язаним з виробництвом, є раптова смерть внаслідок гострої серцево-судинної недостатності, ішемічного інсульту, серцево-судинної недостатності або порушення мозкового кровообігу під час перебування на підземних роботах або після підйому на поверхню з даною ознакою, що підтверджено медичним висновком.

Слід зауважити, що цей пункт не вимагає обов`язкового встановлення причинно-наслідкового зв`язку між умовами праці та раптовою смертю саме внаслідок гострої серцево-судинної недостатності, ішемічного інсульту, серцево-судинної недостатності або порушення мозкового кровообігу під час перебування на підземних роботах (видобування корисних копалин, будівництво (реконструкція, капітальний ремонт), технічне переоснащення шахт, рудників, копалень, метрополітенів, підземних каналів, тунелів та інших підземних споруд, проведення геологорозвідувальних робіт під землею) або після підйому на поверхню, що підтверджено медичним висновком, а вказує, що це є обставиною, відповідно до якої нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) саме визнаються пов`язаними з виробництвом.

Підтвердження медичним висновком впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу вимагається у разі раптового погіршення стану здоров`я потерпілого, одержання травм або його смерть під час виконання трудових (посадових) обов`язків, або у разі, коли потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку, і про це чітко зазначено у п.п. 7, п. 52 Порядку № 337.

Згідно з висновком експерта № 110, складеним Покровським відділенням СМЕ КЗОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи» (а.с. 93-95), причиною смерті ОСОБА_2 стало захворювання гостра ішемічна хвороба серця у формі повторного гострого трансмурального інфаркту міокарда передньої бокової стінки лівого шлунку з переходом верх серця на фоні постінфарктного і дифузного атеросклеротичного кардіосклерозу, стенозуючого атеросклерозу вінцевих артерій на фоні гіпертонічної хвороби, яка ускладнилась гострим порушенням гіпертензії з розвитком набряку легень.

Відповідно до Експертного медичного висновку № 3 від 22.03.2021 року, складеного ДП «НДІ МЕП Донбасу та вугільної промисловості МОЗ України» (а.с. 64-78), при судово-медичному розтині трупу ОСОБА_3 виявлено: гостра ішемічна хвороба серця у формі повторного гострого трансмурального інфаркту міокарда передньої бокової стінки лівого шлунку, сталась без впливу шкідливих та небезпечних чинників виробничого середовища, які б перевищували допустимі показники, згідно з п.п. 6 та 7 п. 52 Порядку № 337 раптове погіршення стану здоров`я на робочому місці зі смертельним наслідком, не пов`язане з умовами праці.

Суд зазначає, що позивачем не ставився під сумнів висновок експерта № 110, складеним Покровським відділенням СМЕ КЗОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи» та медичний висновок № 3 від 22.03.2021 року, складеного ДП «НДІ МЕП Донбасу та вугільної промисловості МОЗ України» щодо причини смерті ОСОБА_2 .

При цьому будь-яких належних та допустимих доказів щодо наявності обставин, що викликали б сумніви в неупередженості або об`єктивності складу комісії, або окремих її членів, позивачем також не зазначено та суду не надано.

Разом із тим обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом, визначених у п. 53 Порядку № 337, спеціальна комісія під час розслідування не встановила.

Таким чином, суд вважає, що розслідування нещасного випадку із ОСОБА_2 здійснене комісією у відповідності до положень Порядку № 337, а тому відсутні правові підстави для скасування акта спеціального розслідування нещасного випадку гострого професійного захворювання (отруєння), аварії форми Н-1/НП від 23.03.2021 року проведення розслідування нещасного випадку, який стався із ОСОБА_2 07.04.2020 року.

Що стосується вимог позивача про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, то суд вважає що дана вимога також не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Відповідно до п. 29 Порядку № 337, факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено в судовому порядку. Якщо такий факт встановлено в судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації).

Згідно п. 34 Порядку № 337, рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією)шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Відповідно до п. 58 Порядку № 337, протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

Зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути встановлений у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом.

Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний / не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення.

Суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом.

Аналогічні висновки містяться у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2024 року у справі № 227/2301/21.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, згідно до ст. 79 ЦПК України.

В свою чергу положеннями ст. 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та безпідставними, а тому в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Відповідно до вимоги ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачу відмовлено у задоволені позову, то суд не вбачає підстав для відшкодування судових витрат.

На підставі вищенаведеного та керуючись, ст. ст. 15, 16 ЦК України, Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою КМУ № 337 від 17.04.2019 року, ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Корум Шахтспецбуд», Приватного акціонерного товариства «Шахтоуправління «Покровське», Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, Управління виконавчої дирекції Фонду Соціального страхування України в Донецькій області, Покровської міської ради Донецької області, Покровсько-Мирноградської територіальної організації профспілки працівників вугільної промисловості України про визнання нещасного випадку на виробництві відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Т.О. Дубіжанська