УХВАЛА

11 червня 2024 року м. Кропивницький

справа № 941/229/24

провадження № 22-ц/4809/1061/24

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С. І. (головуючий, суддя-доповідач), Єгорової С. М., Чельник О. І.,

дослідивши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 30 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Петрівського районного суду Кіровоградської області від 30 квітня 2024 року позов ОСОБА_1 до ГУ ПФУ в Кіровоградській області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування задоволено.

Стягнуто з ГУ ПФУ в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 недоотриману пенсію в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в сумі 196 516 грн 63 коп.

Стягнуто з ГУ ПФУ в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у сумі 1 965 грн 17 коп.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, ГУ ПФУ в Кіровоградській області подало апеляційну скаргу, яка підписана ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали справи та матеріали апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає поверненню заявнику, з огляду на таке.

Апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи (частина третя статті 356 ЦПК України).

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва органу державної влади, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками органу державної влади. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади без додаткового уповноваження.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Подібні висновки зроблені в постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року в справі № 667/7582/15-ц (провадження № 61-303св20).

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що: «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Апеляційна скарга ГУ ПФУ в Кіровоградській області не відповідає вимогам частини третьої статті 356 ЦПК України, оскільки підписана особою, яка не має права її підписувати.

На підтвердження повноважень ОСОБА_3 до матеріалів апеляційної скарги додано копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Проте, до апеляційної скарги не додано документів, визначених частиною четвертою статті 58 ЦПК України, які б засвідчували можливість підписанта діяти у суді від імені особи, яка подає апеляційну скаргу, за правилами його самопредставництва за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом), чи як представника.

До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в ухвалах від 31 серпня 2023 року у справі № 405/7017/21 (провадження № 61-12620ск23) та від 20 грудня 2023 року у справі № 459/3446/22 (провадження № 61-18064ск23).

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції якщо вона подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає поверненню, у зв`язку з тим, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Керуючись статтями 260, п. 1 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 30 квітня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування повернути заявнику.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді С. М. Єгорова

О. І. Чельник