Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

Справа №626/945/24

Провадження №2/377/220/24

11 червня 2024 року Славутицький міський суд Київської області у складі головуючої судді Бабич Н.С., за участю секретаря судового засідання Пскової А.І., за відсутності учасників справи, розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Славутичі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

01 березня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Красноградського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , відповідно до якого просив розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 01 вересня 2023 року Славутицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), актовий запис № 78.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 01 вересня 2023 року Славутицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), актовий запис №78. Від шлюбу спільних дітей не мають. Причиною звернення позивача до суду з позовом про розірвання шлюбу стало те, що з 03 січня 2024 року сторони не проживають разом, не ведуть спільне господарство, подальше спільне життя з відповідачкою суперечить інтересам позивача, якому не відомо де на даний час перебуває відповідачка. Спір про поділ майна відсутній.

Ухвалою судді Красноградського районного суду Харківської області від 21 березня 2024 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано за підсудністю до Славутицького міського суду Київської області.

18 квітня 2024 року матеріали вказаної цивільної справи надійшли до Славутицького міського суду Київської області та згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 квітня 2024 року для розгляду справи визначено суддю Бабич Н.С.

Ухвалою судді від 02 травня 2024 року, після виконання вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 30 травня 2024 року.

Ухвалою суду від 30 травня 2024 року судове засідання було відкладено на 11 червня 2024 року на підставі частини четвертої статті 223 ЦПК України.

Позивач у призначене судове засідання не прибув, про дату, час і місце якого повідомлений належним чином в порядку, передбаченому статтями 128-130 ЦПК України, до суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти ухвалення судом заочного рішення не заперечував.

Відповідачка у призначене судове засідання не прибула, про дату, час і місце якого повідомлялась відповідно до вимог статей 128-130 ЦПК України за адресою зареєстрованого місця проживання, проте конверт із судовою повісткою повернуто до суду з відміткою причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». У такому випадку відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України ОСОБА_2 вважається належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання. Відзив на позовну заяву відповідачка не подала, заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не направила, причини неявки суд не повідомила.

За наявності умов, передбачених статтями 280 - 282 ЦПК України, відповідно до ухвали суду від 11 червня 2024 року, суд ухвалив заочне рішення у справі.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, що узгоджується з положенням частини другої статті 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

З матеріалів справи судом встановлено, що згідно зі свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 01 вересня 2023 року Славутицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_1 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб 01 вересня 2023 року у Славутицькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що 01 вересня 2023 року складено відповідний актовий запис за №78. Після державної реєстрації шлюбу присвоєні прізвища: чоловіку ОСОБА_4 , дружині ОСОБА_4 (а.с. 6).

Згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання № 82 від 18 січня 2022 року, виданою Наталинською сільською радою Красноградського району Харківської області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ( а.с.4).

Як убачається з інформації № 15-08/444 від 11.03.2024 та №15-08/717 від 23.04.2024, наданої Управлінням адміністративних послуг виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ( а.с. 11,26).

Як убачається із змісту позовної заяви, причиною звернення позивача до суду з цим позовом стало те, що з 03 січня 2024 року сторони не проживають разом, не ведуть спільне господарство, подальше спільне життя з відповідачкою суперечить інтересам позивача, якому не відомо де на даний час перебуває відповідачка.

Відповідно до статті 51 Конституції України, частини першої статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Зі статті 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 р., ратифікована Україною 17 липня 1997 р.) вбачається, що кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

За змістом частини другої статті 18, статті 51, частини третьої статті 56, частини першої статті 110 СК України дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань, при цьому способом захисту сімейних прав та інтересів, у тому числі є право на припинення шлюбних відносин шляхом пред`явлення до суду позову про розірвання шлюбу одним із подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення (частина 2 статті 112 СК України).

Судом встановлено, що за час сімейного життя у сторін склалася обстановка, що виключає можливість спільного проживання. Примирення між подружжям та збереження сім`ї неможливе.

За таких обставин суд дійшов до висновку, що сім`я розпалася остаточно, а шлюб існує формально, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивачки.

Як убачається із змісту позовної заяви, спільних дітей у сторін немає, спір про поділ майна відсутній.

Ураховуючи відсутність обставин, що перешкоджають розірванню шлюбу, передбачених частиною другою статті 110 СК України, суд вважає за необхідне позов про розірвання шлюбу задовольнити, оскільки позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що не суперечать закону та не порушують права інших осіб.

Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідачка не висловила свою позицію щодо її прізвища після розірвання шлюбу, тому суд приходить до висновку про необхідність залишення їй прізвища ОСОБА_4 .

Під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати (пункт 6 частини першої статті 264 ЦПК України).

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (частина перша статті 133 ЦПК України). Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог (частина перша статті 141 ЦПК України).

Позивач при поданні позову сплатив судовий збір у сумі 1 211 гривень 20 копійок, що підтверджується квитанцією АТ «Приват Банк» №0.5 від 01 березня 2024 року (а.с.2). Вказана сума судового збору зарахована до спеціального фонду державного бюджету України (а.с. 21).

За таких обставин за правилами статті 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача належить стягнути судовий збір у сумі 1 211 гривень 20 копійок.

На підставі викладеного, керуючись статтями 258, 263-265, 280-281 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 01 вересня 2023 року Славутицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), актовий запис №78.

Після розірвання шлюбу залишити відповідачці прізвище ОСОБА_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1 211 гривень 20 копійок.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 .

Повне заочне рішення суду складено 11 червня 2024 року.

Суддя Н. С. Бабич