У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2024 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши питання про прийняття до провадження зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Служба у справах дітей Виконавчого комітету Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, -

ВСТАНОВИЛА:

12 лютого 2024 року ОСОБА_1 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Служба у справах дітей Виконавчого комітету Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області.

Ухвалою Подільського районного суду від 09 травня 2024 року зустрічну позовну заяву залишено без руху з підстав, у ній наведених та надано позивачці строк у 5 днів з дня отримання ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Позивачкою копія ухвали суду отримана 15 травня 2024 року на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Однак, станом на 11 червня 2024 року, позивачкою недоліки, визначені в ухвалі суду від 09 травня 2024 року не усунуто, документів суду не надано.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно положень ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Частина 7 ст. 185 ЦПК України передбачає, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, враховуючи те, що позивачка у строк, визначений в ухвалі суду не усунула недоліків зустрічної позовної заяви, а тому, в силу вимог ст. 185 ЦПК України, позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачці.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Служба у справах дітей Виконавчого комітету Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області вважати неподаною та повернути позивачці.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення такій особи ухвали суду.

Суддя Леся БУДЗАН