УХВАЛА

15 липня 2024 року

м. Київ

справа № 359/9944/22

провадження № 61-9297ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Шиповича В. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Синельникова Є. В.,

розглянув касаційну скаргу державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2023 року, додаткове рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 квітня 2024 року у справі за позовом державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної підприємству працівником,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2022 року державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (далі - ДПМА «Бориспіль») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної підприємству працівником в розмірі 687 295 грн.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2023 року у задоволенні позову ДПМА «Бориспіль» відмовлено.

Додатковим рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року стягнуто з ДПМА «Бориспіль» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 32 000 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 29 квітня 2024 року апеляційну скаргу ДПМА «Бориспіль» на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2023 року залишено без задоволення, рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2023 року залишено без змін. Апеляційну скаргу ДПМА «Бориспіль» на додаткове рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року задоволено частково, додаткове рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року змінено, зменшено суму витрат на професійну правничу допомогу, що підлягає стягненню з ДПМА «Бориспіль» на користь ОСОБА_1 з 32 000 грн до 17 000 грн.

25 червня 2024 року засобами поштового зв`язку представник ДПМА «Бориспіль» - адвокат Коноваленко І. М. подала касаційну скаргу на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2023 року, додаткове рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 квітня 2024 року у цивільній справі № 359/9944/22.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Безпосередньо в касаційній скарзі викладене клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке підлягає задоволенню, оскільки касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення заявнику оскарженої постанови апеляційного суду.

Водночас, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, з огляду на таке.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

ДПМА «Бориспіль» реалізувало своє право на апеляційний перегляд справи № 359/9944/22.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частина четверта статті 10

ЦПК України), умови прийнятності касаційної скарги відповідно до норм національного законодавства можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Касаційний перегляд справи вважається екстраординарним.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, специфіку його повноважень як «суду права», процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції, і учасникам справи був наданий відповідний обсяг гарантій права на справедливий суд у судах попередніх інстанцій.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Конституційний Суд України у Рішенні від 22 листопада 2023 року

№ 10-р(ІІ)/2023 визнав таким, що відповідає Конституції України

(є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України. При цьому Конституційний Суд України звернув увагу, що зазначений припис має правомірну мету - додержання принципу остаточності судового рішення

(res judicata) як одного з аспектів вимоги юридичної визначеності. Пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК Українимістить домірні засоби законодавчого внормування процесуальних відносин щодо відкриття касаційного провадження.

За змістом частини дев`ятої статті 19 ЦПК України прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга.

Ціна позову у справі № 359/9944/22 не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028 грн х 250 = 757 000 грн, де 3 028 грн прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня

2024 року).

Касаційна скарга не містить обґрунтування наявності випадків, передбачених підпунктами а)-г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за яких судові рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, підлягають касаційному оскарженню.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: категорію справи, ціну та предмет позову, а також значення справи для сторін і суспільства, та не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Незгода позивача із оскаржуваним судовими рішеннями не є сама по собі обставиною, що свідчить про наявність випадків для відкриття касаційного провадження у справі із ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц).

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судові рішення, ухвалені у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справа розглянута судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію щодо вирішення спору; наявність випадків, передбачених підпунктами а) - г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, колегією суддів не встановлено, тому у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, статтею 390, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити державному підприємству «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» строк на касаційне оскарження рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2023 року, додаткового рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого

2024 року та постанови Київського апеляційного суду від 29 квітня 2024 року в справі № 359/9944/22.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня

2023 року, додаткове рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду

від 29 квітня 2024 року в справі № 359/9944/22.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Шипович

О. М. Осіян

Є. В. Синельников