У Х В А Л А

25 липня 2024 року місто Київ

справа № 754/3297/24

апеляційне провадження № 22-ц/824/13959/2024

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Головачова Я.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року, рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства "УкрСиббанк", Національного банку України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: BNP Paribas S.A., про захист прав споживачів фінансових послуг та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року провадження по цивільній справі № 754/3297/24 за позовом ОСОБА_1 до АТ "УкрСиббанк", Національного банку України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: BNP Paribas S.A., про захист прав споживачів фінансових послуг та зобов`язання вчинити певні дії, у частині зобов`язання Національного банку України повторно провести перевірку АТ "УкрСиббанк" по фактах судового розгляду та заяв ОСОБА_1 закрито на підставі пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 залишено без задоволення.

25 червня 2024 року на вказані судові рішення ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 2 липня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків (подати дві окремі апеляційні скарги на кожне судове рішення; клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року із зазначенням причин поважності його пропуску; зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника; уточнити вимоги апеляційних скарг з урахуванням повноважень суду апеляційної інстанції, передбачених статтею 374 ЦПК України). Встановлено строк виконання ухвали, що не може перевищувати десяти днів з дня її вручення.

9 липня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи № 754/3297/24.

23 липня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій зазначає про відсутність електронного кабінету та просить поновити строк на апеляційне оскарження судових рішень.

Як убачається з поданої апеляційної скарги, ОСОБА_1 просить скасувати два судових рішення: ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року, рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року, а тому скаржнику необхідно подати дві окремі апеляційні скарги на кожне судове рішення, уточнивши вимоги апеляційної скарги з урахуванням повноважень суду апеляційної інстанції, тобто вказати, яке саме судове рішення він просить ухвалити, , окрім скасування ухвали і рішення суду першої інстанції (стаття 374 ЦПК України: скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення; скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції).

Відповідно до частини 1, пункту 2 частини 2 статі 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Також суд апеляційної інстанції звертає увагу скаржника на пункт 4 частини 4 статті 356 ЦПК України, де зазначено, що до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

Ухвала Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року постановлена без участі сторін. Повний текст ухвали складено та підписано 28 травня 2024 року.

Наведені обставини свідчать про те, що останнім днем строку для подання апеляційної скарги на оскаржувану ухвалу є 12 червня 2024 року.

Апеляційна скарга подана 25 червня 2024 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року, разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які дані щодо отримання позивачем ухвали суду першої інстанції, а тому суд позбавлений можливості встановити дату отримання скаржником судового рішення та визначити п`ятнадцятиденний строк, протягом якого ОСОБА_1 має право подати апеляційну скаргу на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року з клопотанням про його поновлення.

Отже скаржнику необхідно подати докази отримання ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року та вказати причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Положеннями діючого процесуального законодавства не передбачено право суду вирішувати питання щодо поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження без відповідного клопотання учасника справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-

учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає за необхідне продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись статтями 127, 185, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року, рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 травня 2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі неподання заяви про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження із зазначенням причин поважності його пропуску у визначений строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити, що у разі невиконання інших вимог ухвали у визначений строк, апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В. Головачов