Справа № 153/1633/21
Провадження № 22-ц/801/1198/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Гаврилюк Т. В.
Доповідач:Ковальчук О. В.
УХВАЛА

31 травня 2024 рокуСправа № 153/1633/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Ковальчука О. В.,

суддів: Сала Т. Б., Войтка Ю. Б.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою її представником адвокатом Покоєвичем Артемом Олексійовичем, на ухвалу Ямпільського районного суду Вінницької області від 13 лютого 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В:

13 лютого 2024 року ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області у задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Покоєвич А.О. про відкладення розгляду справи відмовлено. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним залишено без розгляду.

23 квітня 2024 року, не погодившись із постановленою ухвалою, представник ОСОБА_1 адвокат Покоєвич А.О. подав апеляційну скаргу.

03 травня 2024 року ухвалою Вінницького апеляційного суду витребувано вказану справу із Ямпільського районного суду Вінницької області.

13 травня 2024 року з Ямпільського районного суду Вінницької області надійшла зазначена цивільна справа для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

17 травня 2024 року ухвалою Вінницького апеляційного суду вказану апеляційну скаргу залишено без руху, надано скаржнику строк для усунення недоліків, а саме: для звернення до суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій слід навести інші обґрунтовані підстави для поновлення цього строку, та надати відповідні докази на їх підтвердження протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

При постановленні цієї ухвали апеляційний суд виходив з того, що 19 лютого 2024 року судом першої інстанції ОСОБА_1 було направлену копію оскаржуваної ухвали на адресу її місця реєстрації, яка зазначена нею у позові, однак конверт, у якому направлялась така ухвала, повернувся на адресу суду 26 лютого 2024 року з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». За змістом п. 4 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Таким чином, проставленням у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою, вказаною позивачем у позові, підтверджується вручення копії оскаржуваної ухвали суду першої інстанції адресату ОСОБА_1 26 лютого 2024 року.

Крім того, апеляційний суд взяв до уваги те, що 12 лютого 2024 року адвокат Покоєвич А.О. подав заяву про відкладення судового засідання, що було призначене на 13 лютого 2024 року, тобто йому було достеменно відомо, що у вказаний день судом могло бути винесене судове рішення у справі, однак адвокат Покоєвич А.О. та сам позивач тривалий час не цікавилися станом розгляду справи, хоча не були позбавлені такої можливості, не зверталися до суду з заявами про отримання копії оскаржуваної ухвали або ознайомлення з матеріалами справи раніше, ніж 22 березня 2024 року.

Крім того, апеляційним судом враховано було також те, що повна ухвала Ямпільського районного суду Вінницької області від 13 лютого 2024 року до Єдиного державного реєстру судових рішень надіслана для оприлюднення 13 лютого 2024 року, а її оприлюднено у цьому реєстрі 14 лютого 2024 року (https://reyestr.court.gov.ua/Review/116942306). Тобто, за умови достатньої зацікавленості та здійснення відповідного моніторингу судових рішень, позивач та її представник мали можливість ознайомитись з текстом зазначеної ухвали у реєстрі раніше, а відтак подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк, однак цього сторона позивача не зробила.

Поряд з цим, суд апеляційної інстанції звернув увагу на те, що для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України», за допомогою якого будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи та стадії її розгляду.

Копію зазначеної ухвали апеляційного суду було отримано представником ОСОБА_1 адвокатом Покоєвичем А.О. на електронну пошту та у підсистемі «Електронний суд» 17 травня 2024 року, що підтверджується довідками про доставку електронних листів (а. с. 60).

28 травня 2024 року на електронну пошту Вінницького апеляційного суду надійшла заява представника ОСОБА_1 адвоката Покоєвича А.О. про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши цю заяву, апеляційний суд дійшов висновку про залишення її без розгляду з таких підстав.

Статтею 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 6 ст. 43 ЦПК України).

Відповідно до п. п. 15.16 п. 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт п. п. 15 п. 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку та вказано про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені п. п. 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 п. п. 15 п. 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

Зазначено, що такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Вказані підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Згідно з п. 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (пункт 26 Положення).

Альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Надсилання процесуальних документів до Вінницького апеляційного суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

Указана заява адвоката Покоєивча А.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , надіслана ним на електронну адресу суду апеляційної інстанції. До неї долучено роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Відповідно до п. 10 Положення адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі у добровільному порядку.

Отже, адвокат Покоєивч А.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , мав можливість відповідно до закону подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Подібних висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 08 травня 2024 року у справі № 367/7915/21.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені ст. 183 ЦПК України. Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити перелік, вказаний у цій статті, та інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У ч. 4 ст. 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо суд надіслав рішення на електронну адресу, яку зазначив учасник справи, це можна вважати додатковим засобом інформування учасника справи, який посилює реалізацію гарантії учасника бути обізнаним про свою справу (постанова Великої Палати Верховного суду від 10 квітня 2024 року у справі № 454/1883/22).

Ураховуючи зазначене, можна зробити висновок, що апеляційним судом належним чином виконано обов`язок щодо повідомлення скаржника про залишення його апеляційної скарги без руху, адже вказана вище ухвала була надіслана як до електронного кабінету представника ОСОБА_1 - адвоката Покоєвича А.О. у підсистемі «Електронний суд», так і на його електронну пошту.

Для усунення недоліків апеляційної скарги особі, яка її подала, було надано визначений строк десять днів з дня отримання копії ухвали, яку адвокат Покоєвич А.О. отримав 17 травня 2024 року, про що в матеріалах справи містяться довідки про доставку електронних листів. Отже строк для усунення недоліків апеляційної скарги, обрахований за правилами, встановленими ст. ст. 122-124 ЦПК України, закінчився 27 травня 2024 року, а згадану вище заяву адвокатом Покоєвичем А.О. надіслано 28 травня 2024 року.

Статтею 126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуального дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати (ч. 1 ст. 122 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Частиною 6 ст. 124 ЦПК України передбачено, що строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч. 2 ст. 127 ЦПК України).

Таким чином всупереч наведеним вище вимогам закону та вимогам ухвали апеляційного суду від 17 травня 2024 року адвокатом Покоєвичем А.О. подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з порушенням встановленого судом процесуального строку, адже кінцевою датою для усунення недоліків скарги з урахуванням положень ст. ст. 123, 124 ЦПК України було 27 травня 2024 року, натомість представник позивача у цій заяві не ставить питання про продовження процесуального строку, встановленого судом для усунення недоліків апеляційної скарги; матеріали цієї заяви не містять відомостей про підписання документу електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на неї, із використанням підсистеми «Електронний суд», що позбавляє суд можливості встановити дотримання вимог щодо обов`язкового підписання процесуального документа особою, яка його подає, та свідчить про використання не передбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до апеляційного суду.

Оскільки заява про поновлення строку на апеляційне оскарження була надіслана

до апеляційного суду представником ОСОБА_1 - адвокатом Покоєвичем А.О. з пропуском встановленого судом строку, при цьому клопотання про продовження такого строку з посиланням на поважність причин його пропуску адвокат Покоєвич А. О. не заявив, ця заява подана не у спосіб, передбачений ЦПК України, вона не містить відомостей про її підписання електронним цифровим підписом у встановленому законом порядку, тому таку заяву слід залишити без розгляду.

Відповідно до ч. ч. 2-3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

За п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зважаючи на те, що апеляційний суд вище прийшов до висновку про залишення без розгляду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження від 28 травня 2024 року, а інших заяв від скаржника, поданих у передбачений чинним процесуальним законодавством спосіб звернення до апеляційного суду та протягом наданого судом строку для усунення недоліків апеляційної скарги, не надходило, тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити на підставі п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 126, 183, 357, 358 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження від 28 травня 2024 року, подану представником ОСОБА_1 - адвокатом Покоєвичем Артемом Олексійовичем, залишити без розгляду.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Ямпільського районного суду Вінницької області від 13 лютого 2024 року у цій справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий О. В. Ковальчук

Судді: Т. Б. Сало

Ю. Б. Войтко