Справа №295/2302/24
УХВАЛА

28.05.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін

клопотання ОСОБА_1

про розгляд в судовому засіданні з повідомленням сторін цивільної справи

за позовом ОСОБА_1

до комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради

про зобов`язання списати заборгованість за послуги теплопостачання,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить зобов`язати відповідача списати із заборгованості відповідача за послуги теплопостачання, яка випливає з рішення суду від 02.02.2023 у справі №295/8448/22 в сумі 24 730,97 грн, у зв`язку із застосуванням строку позовної давності; розгляд справи проводити без участі позивача та його представника у зв`язку з епідеміологічною ситуацією та воєнним станом.

Ухвалою суду від 19.04.2024 відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. В ухвалі про відкриття провадження зазначено, що відповідно до ст.19, 274 ЦПК України позовна заява підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

03.05.2024 до суду надійшов відзив на позов.

24.05.2024 до суду надійшла відповідь на відзив та клопотання позивача про розгляд справи з викликом (повідомленням) сторін. В обґрунтування клопотання ОСОБА_1 вказав, що вирішення спірних правовідносин, які виникли між позивачем та Комунальним підприємством «Житомиртеплокомуненерго» має досить важливе значення для позивача та вимагає повного та всебічного встановлення обставин справи, також, позивач має бажання надати усні пояснення по суті спору та надати додаткові пояснення та докази по справі у судовому засіданні з усними поясненнями щодо вказаних доказів, тому існує необхідність у розгляді справи №295/2302/24 в судовому засіданні з викликом сторін. Справа має велику кількість матеріалів і документів, що без участі позивача неможливо повно і всебічно вивчити, оскільки вказані правовідносини мають певні особливості, а позивач має напрацювання своїх знань у вказаній галузі теплопостачання оскільки тривалий час був не тільки споживачем, ще й працював 13 років у виробничому відділі інженером по технагляду в управлінні капітального будівництва Житомирської облдержадміністрації та головним спеціалістом виробничо-технічного відділу в управлінні житлово-комунального господарства Департаменту регіонального розвитку облдержадміністрації.

Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Нормами ч. 1 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

В частині 6 статті 279 ЦПК України зазначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Статтею 278 ЦПК України передбачені особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні: відзив подається протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі; треті особи мають право подати пояснення щодо позову в строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання.

За правилами ч.1 ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01).

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надання процесуальних документів, а також, надав сторонам строк для подачі заяв по суті справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

З огляду на те, що позивач звернувся з позовом, предметом якого є списання заборгованості у сумі 24 730,97 грн, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі, суд вважає, що заявлені вимоги можуть бути вирішені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, всі заяви і пояснення по суті спору можуть бути подані сторонами в письмовому вигляді та будуть досліджені судом і не підлягають додатковому заслуховуванню в судовому засіданні. При такому порядку розгляду справи забезпечується повнота та всебічність дослідження всіх обстави справи, а також створюються умови для забезпечення прав учасників справи на розгляд справи у розумний строк.

Щодо посилання позивача на те, що він бажає надати додаткові докази, суд зазначає, що відповідно до положень ч. 2, 4 ст.83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Таким чином, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. При цьому, у позові не зазначено, що існують докази, які не можуть бути подані у встановлений законом строк з об`єктивних причин, а іншого порядку подання до суду доказів у ході розгляду справи нормами ЦПК України не передбачено.

На підставі вищевикладеного, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Керуючись ст. 19, 182, 274-279 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає чинності з моменту підписання суддею.

Суддя Т.А. Воробйова