Справа № 522/9365/23
Провадження № 2/522/2710/24
УХВАЛА

15 травня 2024 року Приморський районний суд м Одеси, у складі:

головуючого судді Шенцевої О.П.,

при секретарі Міщенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі клопотання представника ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми позики та 3 відсотків річних, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми позики та 3 відсотків річних.

Ухвалою суду від 17 травня 2023 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 16 серпня 2023 року закрито підготовче провадження по справі.

25 вересня 2023 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Огороднік І.М. звернувся до суду з клопотанням про призначення судово-почеркознавчої експертизи

Ухвалою суду від 28 вересня 2023 року задоволено клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Огородніка І.М. та призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: чи виконаний рукописний підпис на документі Розписка «Расписка» від 16.05.2019 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; чи одним пишучим приладом виконаний текст документу - розписки «Расписка» від 16.05.2019 року від імені ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зокрема - дати складання самого документу розписки; чи був виконаний вторинний текст зміни дати документу - розписки «Расписка» від 16.05.2019 року від імені ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проведення експертизи доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Витрати з оплати вартості проведення експертизи покладено на відповідача.

11 січня 2024 року до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій.

11 березня 2024 року представником ОСОБА_2 адвокатом Савицькою О.М. було надано клопотання про долучення до справи оригіналу розписки від 16 травня 2019 року.

18 березня 2024 року представником ОСОБА_2 адвокатом Савицькою О.М. подано клопотання про повернення оригіналу розписки від 16 травня 2019 року, яка отримана нею 19 березня 2024 року, зв`язку з тим, що зі сторони відповідача клопотання експерта виконано не було, вільні зразки підписів та докази оплати не надано.

20 березня 2024 року експертом було надано до суду повідомлення про неможливість надання висновку, у зв`язку ненаданням витребуваних документів та непроведенням оплати.

16 квітня 2024 року ухвалою суду поновлено провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми позики та 3 відсотків річних.

15 травня 2024 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Огороднік І.М. в судовому засіданні звернувся до суду із новим клопотанням про призначення судово-почеркознавчої експертизи, у якому просив суд призначити судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити ті ж питання. У судовому засіданні представник відповідача підтримав клопотання, наполягаючи на його задоволенні.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Савицька О.М. заперечувала проти задоволення клопотання, вважала його зловживанням відповідачем процесуальними правами, поданим з метою затягування розгляду справи з огляду на повне невиконання відповідачем клопотання експерта, яке надійшло 11 січня 2024 року.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши думку сторін щодо призначення експертизи, суд вважає, що клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи не підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. 2. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ст. 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Згідно з п.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 року, експерт має право відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи. Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (ч.7 ст.84 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, 28 вересня 2023 року за клопотанням представника ОСОБА_1 адвоката Огородніка І.М. ухвалою суду призначено у справі судову почеркознавчу експертизу.

11 січня 2024 року до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи, в тому числі оригіналу досліджуваного документу, вільних зразків підписів ОСОБА_1 в оригіналах різних документів, рахунок на оплату за проведення експертизи № 23-6211 (41) від 26.12.2023 на суму 24990,24 грн., рахунок на оплату за проведення експертизи № 23-6211/2 (41) від 28.12.2023 на суму 18174,72 грн.

06 лютого 2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Огороднік І.М. ознайомився із клопотанням експерта.

12 лютого 2024 року представник ОСОБА_2 адвокат Савицька О.М. ознайомилася із клопотанням експерта.

Відповідач, на прохання якого було призначено експертизу, не повідомляв суд про причини неподання документів та непроведення оплати на виконання клопотання експерта про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи.

У відповідності до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч.2. ст.44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. 3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до позиції КЦС ВС, викладеної в Ухвалі від 13.10.2021 по справі № 707/1491/21 зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).

Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства.

Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи.

З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою взагалі перешкоджання розгляду справи.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі N 337/474/14.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Враховуючи отримане судом повідомлення експерта про неможливість надання висновку у зв`язку із ненаданням витребуваних документів та непроведенням оплати, обґрунтування нового клопотання про призначення експертизи, суд не вбачає в діях відповідача зловживання процесуальним правом.

Водночас, питання про проведення експертизи з заявлених у новому клопотанні питань вже було вирішено судом, експертиза не була проведена з причини неподання відповідачем витребуваних документів та непроведення відповідачем оплати; до нового клопотання документи, необхідні для проведення експертизи, не додані, докази оплати також не додані.

При вирішенні клопотання судом також враховуються наступні вимоги закону.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оскаржуваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (п.1 ст.2 ЦПК України).

Саме своєчасний захист прав, свобод та інтересів осіб, що беруть участь у справі, є одним із найважливіших факторів, що визначає доступність правосуддя та ефективність його здійснення.

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод, яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, в пункті 1 статті 6 зазначає, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на розгляд його справи протягом розумного строку.

Згідно зі статтею 129 Конституції України на національному рівні розумні строки розгляду справи судом є однією із основних засад судочинства.

Згідно з ст.210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Статтею 109 ЦПК України передбачено, що в разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

З огляду на вищевикладене, на переконання суду з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 44, 84,103, 104, 107, 252, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення суми позики та 3 відсотків річних залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: