ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 543/750/23 Номер провадження 22-ц/814/987/24Головуючий у 1-й інстанції Гришко О.Я. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Обідіної О. І., Прядкіної О. В.

розглянув в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Оржицького районного суду Полтавської області від 19 жовтня 2023 року у складі судді Гришко О. Я.

за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 04 серпня 2023 року

у цивільній справі за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Лубнигаз» про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу з ОСОБА_1 ,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу № 543/750/23 від 04.08.2023, виданого Оржицьким районним судом Полтавської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Лубнигаз» заборгованості за послуги з розподілу природного газу в сумі 3 712,96 грн та 268,40 грн судового збору.

Заява мотивована тим, що Постанови НКРЕКП, на підставі яких їй нараховується заборгованість за послуги з розподілу природного газу, не зареєстровані в Міністерстві юстиції України, суперечать Конституції України, тобто цін, тарифів на розподіл газу, встановлених відповідно до законодавства, немає, а відтак і не має порушеного права заявника.

Вказувала, що копію судового наказу вона отримала 12.08.2023, а 04.10.2023 отримала ухвалу Оржицького районного суду Полтавської області про відмову у поновленні строку на звернення до суду та повернення їй заяви про скасування судового наказу без розгляду. Проте, через юридичну необізнаність вона не знала, що має право на поновлення строку звернення до суду із захистом своїх прав.

Просила поновити їй строк для подання заяви про скасування судового наказу, як пропущений нею з поважних причин, та скасувати судовий наказ № 543/750/2304, виданий 04.08.2023 Оржицьким районним судом Полтавської області.

Ухвалою Оржицького районного суду Полтавської області від 19 жовтня 2023 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що заявником пропущено строк подання заяви про скасування судового наказу та згідно частини другої статті 171 ЦПК України така заява повертається заявнику без розгляду.

Не погодившись з даною ухвалою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та постановити нову ухвалу про поновлення їй строку звернення до суду за захистом своїх прав.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що вона не має юридичної освіти та не знає особливостей законодавства, а тому не знала, що має право на поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав. Про таке право вона дізналася з ухвали Оржицького районного суду Полтавської області від 06.09.2023, після чого звернулася за допомогою до юриста для складання клопотання про поновлення строку та заяви про скасування судового наказу.

Вказувала також, що за сімейними обставинами під час воєнного стану змушена перебувати в іншому населеному пункті та допомагати її близьким, що відволікало її від уваги щодо судової справи.

Вважає, що оскаржувана ухвала суду порушує її конституційне право на захист.

У відзиві на апеляційну скаргу представник АТ «Оператор газорозподільної системи «Лубнигаз» просить ухвалу суду залишити без змін, а апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Розсоха В. В. подав відповідь на відзив, в якій просить поновити строк на звернення до суду за захистом порушених прав, ухвалу суду скасувати та постановити нову ухвалу.

Колегія суддів Полтавського апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно частини першої статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою 1 розділу V Цивільного процесуального кодексу України.

Апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені у пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина друга статті 369 ЦПК України).

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи (частина тринадцята статті 7 ЦПК України).

Частиною першою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 374, статті 375 ЦПК України, за результатами розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що 01 серпня 2023 року представник АТ «Оператор газорозподільної системи «Лубнигаз» звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Лубнигаз» основного боргу за послуги з розподілу природного газу в сумі 3 712,96 грн та судового збору в сумі 268,40 грн.

04 серпня 2023 року Оржицьким районним судом Полтавської області було видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Оператор газорозподільної системи «Лубнигаз» заборгованість за послуги з розподілу природного газу в сумі 3 712,96 грн та 268,40 грн судового збору.

16 серпня 2023 року через засоби поштового зв`язку ОСОБА_1 подала до суду заяву про скасування вказаного судового наказу, яка надійшла до суду 22 серпня 2023 року.

Ухвалою Оржицького районного суду Полтавської області від 23 серпня 2023 року заяву ОСОБА_1 повернуто без розгляду на підставі частини шостої статті 170 ЦПК України у зв`язку з тим, що заява не підписана боржником або її представником.

31 серпня 2023 року ОСОБА_1 знову подала до суду заяву про скасування судового наказу, яка надійшла до суду 05.09.2023, та ухвалою Оржицького районного суду Полтавської області від 06 вересня 2023 року повернута заявнику без розгляду на підставі частини шостої статті 170 ЦПК України у зв`язку з відсутністю клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

14 вересня 2023 року разом із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 подала до суду заяву про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав, які надійшли до суду 26 вересня 2023 року.

Ухвалою Оржицького районного суду Полтавської області від 28 вересня 2023 року відмовлено в поновленні строку звернення до суду та повернуто ОСОБА_1 заяву про скасування судового наказу на підставі пункту 2 частини третьої,. частини шостої статті 170 ЦПК України.

11 жовтня 2023 року ОСОБА_1 повторно звернулася до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав та скасування судового наказу, яка отримана судом першої інстанції 17 жовтня 2023 року.

Повертаючи без розгляду заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, в ухвалі від 19 жовтня 2023 року суд першої інстанції зазначив, що вказані заявником причини пропуску строку звернення із заявою про скасування судового наказу не є поважними, оскільки не створювали для заявника об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для реалізації своїх процесуальних прав.

Колегія суддів апеляційного суду з таким висновком суду погоджується та не вбачає підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 4, частини першої статті 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження (частина друга статті 19 ЦПК України).

Процесуальні питання видачі судового наказу та його скасування врегульовано статтями 160-173 ЦПК України, які є спеціальними процесуальними нормами, що визначають порядок здійснення наказного провадження у цивільних справах.

Статтею 170 ЦПК України визначено вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування судового наказу та строків її подання.

Цивільним процесуальним законодавством України чітко регламентовано алгоритм дій, який передбачає процедуру оскарження судового наказу у разі незгоди з ним боржника.

Вказана процедура не передбачає оскарження судового наказу безпосередньо до суду вищої інстанції.

Так, частиною першою статті 170 ЦПК України встановлено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно частини п`ятої статті 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини шостої статті 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви (частина друга статті 171 ЦПК України).

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина перша статті 127 ЦПК України).

Встановлено, що копію судового наказу ОСОБА_1 отримала 12.08.2023 та 16.08.2023 подала до суду заяву про скасування судового наказу, проте, така заява не була підписана боржником, а тому не мала правового значення та була повернута судом без розгляду.

За загальним правилом повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Підписану нею заяву про скасування судового наказу боржник ОСОБА_1 подала до суду на четвертий день після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 ЦПК України, проте така заява не містила клопотання про поновлення пропущеного заявником процесуального строку, а тому була повернута судом без розгляду.

Подаючи повторно заяву про скасування судового наказу через 8 днів після винесення судом ухвали від 06 вересня 2023 року, ОСОБА_1 заявила клопотання про поновлення строку на подання заяви, обґрунтувавши його юридичною необізнаністю.

Ухвалу суду від 28 вересня 2023 року про відмову в поновленні строку звернення до суду та повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду ОСОБА_1 в апеляційному порядку не оскаржила, фактично погодившись з висновками суду першої інстанції щодо відсутності поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку.

В поданій повторно 11 жовтня 2023 року заяві про поновлення строку звернення до суду та скасування судового наказу ОСОБА_1 посилається на ті ж самі обставини пропуску строку на подання заяви про скасування судового наказу, щодо яких судом вже ухвалено рішення, яке набрало законної сили. На інші обставини, які перешкоджали їй вчасно реалізувати свої процесуальні права, боржник не посилалась і такі суду не доводила.

Оскільки судом вже було вирішено клопотання щодо заявлених боржником причин пропуску процесуального строку, а нових обставин, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для заявника, ОСОБА_1 суду не довела, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі про повернення без розгляду заяви боржника про скасування судового наказу, поданої за межами процесуального строку, встановленого частиною першою статті 170 ЦПК України, та за відсутності поважних причин пропуску такого строку.

Колегія суддів апеляційного суду звертає увагу на те, що процесуальний строк оскарження будь-якого процесуального документа, встановлений ЦПК України, забезпечує оперативність цивільного судочинства, є дисциплінуючим фактором регламентації процесуальних дій учасників справи, спрямований на не зловживання процесуальними правами.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Із практики Європейського Суду з прав людини слідує, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на подачу заяви про скасування судового наказу без доведеності поважності причин пропуску, не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

За вказаних обставин колегія суддів апеляційного суду залишає апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін, як таку, що відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Оржицького районного суду Полтавської області від 19 жовтня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку лише у випадках, встановлених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді О. І. Обідіна

О. В. Прядкіна