Справа №519/856/24
У Х В А Л А

23.07.2024 року м. Южне

Южний міський суд Одеської області у складі:

головуючого судді Барановської З.І., секретаря Гнатюк Л.М.

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з даним позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 19.06.2024 відкрито провадження у даній справі, розгляд якої здійснити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 23.07.2024, також зобов`язано позивача надати в строк до судового засідання оригінал свідоцтва про шлюб та роз`яснено позивачу, що у разі ненадання зазначеного доказу позовна заява буде залишена без розгляду.

Інтереси позивача представляє адвокат Родіонов А.В.

Копія даної ухвали отримана представником позивача 25.06.2024.

23.07.2024 сторони в судове засідання не з`явились, ні позивачем, ні представником позивача оригінал свідоцтва про шлюб до суду не подано.

Позивач в позовній заяві зазначив про розгляд справи за його відсутності, проте вимоги ухвали від 19.06.2024 ним не виконано, оригінал свідоцтва про шлюб суду не надано.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (ч.1-2, п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України)

Частиною 4 ст.12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до п.5, 8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, докази, що підтверджують обставини вказані позивачем, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно із п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", до позовної заяви про розірвання шлюбу додаються: оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

В порушення наведених положень ст.175 ЦПК України, позивачем в якості доказу надано копію свідоцтва про укладення шлюбу, а вимоги ухвали суду від 19.06.2024, якою йому запропоновано надати оригінал свідоцтва про укладення шлюбу, позивач та його представник не виконано.

Згідно постанови Верховного Суду від 19.10.2022 у справі № 526/442/22 залишення позовної заяви без руху з підстав ненадання оригіналу свідоцтва про шлюб є порушенням принципу верховенства права, права на справедливий суд і суперечить завданням цивільного судочинства.

П.8 ч.1 ст.257 ЦПК України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Як зазначено в ст.10 цього Кодексу, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях, наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі вимог ч.2 ст.257 ЦПК України суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

У зв`язку з наведеним, залишення заяви без розгляду відповідно до п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ч.1 ст.44, п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений 12.06.2024 в АТ «Укрпошта» судовий збір у розмірі 1221,20 грн, згідно фіскального чека № від 12.06.2024.

Роз`яснити позивачу, що згідно із ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту, з урахуванням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Суддя Южного міського суду

Одеської області З.І.Барановська