Справа № 309/3033/24
Провадження № 2/309/751/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2024 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Ткач О.О.

з участю секретаря судового засідання Данило І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Хуст в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в Хустський районний суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовні вимоги вмотивовані тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, зареєстрованому 16 листопада 1993 року у Драгівській сілській раді народних депутатів Хустського району Закарпатської області за актовим записом №43. Від цього шлюбу сторони мають двох дітей, які на теперішній час є повнолітніми сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Причиною розірвання шлюбу є те, що через досить тривалий термін шлюбного життя між ними виявилося повне непорозуміння. У них різні погляди на життя і шлюб, різні прихильності, ніхто з них не може і не хоче поважати, розуміти погляди і прихильності іншого. Вони втратили почуття любові і поваги один до одного. Зазначає, що за останніх півроку сімейного життя вона дійшла висновку, що не зможе надалі зберігати шлюб з відповідачем. Ставлення відповідача до неї як до жінки та дружини та характер шлюбно-сімейних відносин, що склався в їхній сім`ї, її не вдовольняє. Жодних майнових претензій до відповідача щодо поділу спільного майна вона не має, майнові спори між ними відсутні. Посилаючись на вищевикладені обставини, просить суд шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 16 листопада 1993 року у Драгівській сільській Раді народних депутатів Хустського району Закарпатської області, актовий запис № 43, розірвати.

Відповідно до ч.2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема те, що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, які згідно ч.3 ст.274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та за наявними у справі матеріалами.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився. Про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням. Причини неявки суду не відомі, відзиву у встановлений термін не подав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою учасників справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті, без проведення фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази по справі суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 16 листопада 1993 року, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис №43, видане Драгівською сільською Радою народних депутатів Хустського району Закарпатської області. /а.с.4/

Від шлюбу подружжя має повнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачкою. Суд вважає, що причини, що спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до положень ч.1 ст.110, ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя та суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, сім`я розпалася та існує лише формально.

При таких обставинах позовні вимоги є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя й збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, яка наполягає на розірванні шлюбу, тому позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 24, 56, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 81, 247, 263-265,274-279, 141 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, укладений 16 листопада 1993 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 16 листопада 1993 року у Драгівській сільській Раді народних депутатів Хустського району Закарпатської області, актовий запис № 43, розірвати.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: Ткач О.О.