Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/3804/24
У Х В А Л А

25.07.2024 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі головуючого А.А.Надопта, при секретарі С.С.Онисько, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Виноградів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Виноградівського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповдіно до ухвали Виноградівського районного суду від 05.07.2024р. дана справа прийнята до розгляду та відкрите спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначено, що розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін

Перед розглядом справи по суті від відповідача 24.07.2024р. надійшла його зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача- орган опіки та піклування Виноградівської міської ради, про визначення місця проживання дитини.

Суд, дослідивши матеріали справ, вважає, що у прийнятті зустрічної позовної заяви слід відмовити виходячи з наступного.

Так, відповідно ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень. Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Пред`явлення зустрічного позову не змінює первісного процесуального статусу сторін у справі, а тільки ускладнює його, додаючи окремі елементи процесуального статусу протилежної сторони.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного).

По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача.

По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише до винесення судом першої інстанції рішення за первісним позовом.

По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Суд вважає, що об`єднання даних позовів в одне провадження та спільний розгляд вищезазначених позовів є недоцільним, з огляду на таке: Пред`явлення зустрічного позову не змінює первісного процесуального статусу сторін у справі, а тільки ускладнює його, додаючи окремі елементи процесуального статусу протилежної сторони, а також необхідності залучення третіх осіб за зустрічним позовом, зокрема- органу опіки та піклування Виноградівської міської ради, що, відповідно, значно затягне розгляд даної справи, істотно розширить предмет доказування, оскільки призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

У пунктах 43, 44 постанови від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18 (провадження № 12-24гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

Окрім того, як вбачається із позовної заяви та зустрічної позовної заяви, між відповідачем та позивачем виник спір з двох питань, а саме: розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини (за зустрічним позовом), кожне з яких всебічно, повно і своєчасно має бути розглянуте та вирішене на засадах ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Слід вказати, що згідно з п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

Таким чином, спір про розірвання шлюбу між сторонами може бути розглянутий в порядку спрощеного позовного провадження, в той час, як, вирішення питання про визначення місця проживаня дитини між сторонами підпадає під обмеження, які визначені ч.4 ст.274 ЦПК України, розгляд якого слід проводити в загальному позовному провадженні.

Тому з урахуванням наведеного, суд доходить до висновку про те, що спільний розгляд первісного та зустрічного позовів може ускладнити вирішення справи, а відтак про недоцільність їх спільного розгляду.

Аналогічного висновку дійшов 06 квітня 2023 Вінницький апеляційний суд у справі № 125/10/23.

Керуючись ст.ст.189,196-198 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача- орган опіки та піклування Виноградівської міської ради, про визначення місця проживання дитини та повернути зустрічний позов заявнику ОСОБА_2 .

Роз`яснити його право на звернення до суду з позовом на загальних підставах, передбачених ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий А. А. Надопта