Провадження №2-о/369/707/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.12.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., перевіривши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2024 року заявник звернулася до суду з вищевказаною заявою.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 13.11.2024 року заяву було залишено без руху. Недоліки необхідно було усунути шляхом уточнення кола заінтересованих осіб у справі, наданням виправленої заяви з додатками для суду та відповідно до кількості учасників справи та наданням доказів проживання на території Бучанського району Київської області.

Копія вказаної ухвали була направлена заявнику на її електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначену нею у заяві.

Як убачається з довідки про доставку електронного листа ухвала суду від 13.11.2024 по справі № 369/18566/24 була доставлена до електронної скриньки 10.12.2024 о 17:47:13.

25.11.2024 року на адресу суду надійшла уточнююча заява з додатками, однак в повному обсязі ухвала суду про залишення заяви без руху не була виконана.

Таким чином, ухвала суду про залишення заяви без руху була отримана заявником, однак, недоліки не були усунені протягом вказаного в ухвалі строку.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі 759/14068/19, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, заявник , як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року). Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладені обставини, той факт, що заявник за спливом тривалого проміжку часу не реалізував своїх процесуальних обов`язків належним чином, не усунув недоліки, зазначені в ухвалі від 13.11.2024, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

Одночасно роз`яснюю, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 185, 353, 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення - вважати неподаною та повернути.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ