провадження №2/279/1402/24
Справа № 279/3386/24
У Х В А Л А

18 липня 2024 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Волкова Н.Я., по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем та залишити проживати разом з відповідачем малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175 Цивільного процесуального кодексу України, якою встановлено вимоги до форми та змісту позовної заяви.

Так, п.5 ч.3 вказаної норми закону визначає, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Предмет поданого позову не містить вимоги щодо визначення місця проживання дитини, позовна заява не мітить обґрунтувань позовної вимоги щодо визначення місця проживання дитини, позивач не вказує про наявність між сторонами спору з цього питання.

Відповідно до ст.161 СК України визначено, що якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Дана обставина має суттєве значення, оскільки в разі наявності спору про визначення місця проживання дитини до участі у справі залучається орган опіки та піклування. Такий орган надає письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 року №866, передбачено, що для розв`язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності).

Працівник служби у справах дітей за місцем проживання дитини проводить бесіду з батьками та відвідує їх за місцем проживання, про що складає акт.

Після обстеження житлово-побутових умов, проведення бесіди з батьками та дитиною служба у справах дітей складає висновок про визначення місця проживання дитини і подає його органу опіки та піклування для прийняття відповідного рішення.

Отже, ознайомившись зі змістом позовної заяви та додатками до неї встановлено, що у позовній заяві не викладено обставин та не зазначено докази, які підтверджують наявність спору між батьками щодо визначення місця проживання дитини; до матеріалів позовної заяви не додано висновок органу опіки і піклування щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, які бажають проживати з дитиною, а також на підставі інших документів, що стосуються справи, як це передбачено ст. 19 СК України; не надано довідки та характеристики з місця роботи і місця проживання батьків, інші документи, що характеризують батьків і їх відношення до дитини, поведінку за місцем роботи і за місцем проживання, а також акти обстеження житлових умов батьків, на предмет визначення місця проживання дитини.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 1.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1211,20 грн.

За приписами ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки, як вбачається з позовної заяви, фактично позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру: про розірвання шлюбу та визначення місця проживання малолтіньої дитини, однак сплачено судовий збір лише за одну з таких вимог в розмірі 1211,20 грн., що підтверджується квитанцією №24-1139216/1 від 24.05.2024 року.

За таких обставин, позивачеві необхідно доплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн. Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Коростень/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0006827, Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Коростенський міськрайонний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа). Вказані недоліки мають бути усунені протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали. У разі усунення у вказаний строк недоліків позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 185 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше 5-ти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя