Справа №639/7290/23
Провадження №2/639/418/24
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 травня 2024 року Жовтневий районний суд м. Харкова
у складі: головуючого - судді Труханович В.В.
за участю секретаря Яременко В.В.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу № 639/7290/23 за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, -
В провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебуває вищезазначена цивільна справа.
Від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів, згідно якого просила суд витребувати з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори м. Харків, спадкову справу № 350/2012, «Про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання посилається на те, що з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, підтвердження та встановлення усіх обставин по справі необхідна інформація, яка міститься у спадковій справі №350/2012 щодо майна померлого ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (Свідоцтво про смерть НОМЕР_1 ). Оригінал свідоцтва про смерть находиться у відповідача. В спадковій справі, заведеній державною нотаріальною конторою, містяться відомості про обставини, які підлягають доказуванню у справі, зокрема щодо кола спадкоємців, які прийняли спадщину, майна, належного спадкодавцю, зазначені докази містять інформацію щодо предмета доказування та мають значення для розгляду справи.
Крім того зазначила, що 03 квітня 2024 року представник позивача адвокат Щербина Л.О. звернулась с адвокатським запитом до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори з проханням надати відповідну інформацію і відповідно копію спадквої справи №350/2012 та отримано відповідь, що Друга Харківська міська державна нотаріальна контора не має можливості надти запитвану інформацію, так як дана інформація є нотаріальною таємницею.
Сторони повідомлені належним чином про день та час розгляду справи в підготовче судове засідання не з`явилися.
У відповідності до вимог ст. 198, ч. 1 ст. 223 ЦПК України суд вважає можливим провести судове засідання у відсутності сторін. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій (п. 3); сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (п. 4); запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (п. 5).
Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Частиною 6 ст. 84 ЦПК України встановлено, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.
Відповідно до ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно п. 2. ч. 1 ст. 43 ЦПК учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями ст. 44 повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства. Відповідно до п. 2 та 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. Завдання законодавця при регламентації конструкції доказування полягає у забезпеченні гармонічного поєднання активності сторін та суду в цивільному судочинстві. Активність сторін відбиває приватноправові засади змагального процесу, а активність суду публічно-правовий інтерес у ефективності відправлення правосуддя. Можливість збирання доказів судом за власною ініціативою за чинним ЦПК мають обґрунтовуватися не виключно через призму змагальності, однак і з урахуванням принципу пропорційності в контексті завдань та мети цивільного судочинства. Положення процесуального законодавства щодо можливості витребування доказів за ініціативою суду у випадку недобросовісної поведінки сторони щодо доказів покликане зберегти баланс між змагальністю сторін, що забезпечує реалізацію приватноправового інтересу у цивільному судочинстві, та активністю суду в контексті принципу суддівського керівництва процесом, що відбиває публічно-правовий інтерес в ефективності цивільного судочинства. Необхідність збереження відповідного балансу прямо випливає із норми, що регулює завдання цивільного судочинства, якими є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК).
Згідно з п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.
Як вбачається з матеріалів справи предметом даного позову є визнання за ОСОБА_2 права власності на 114/600 часток у праві спільної часткової власності на житловий будинок АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 . Крім того, як вбачається з заповіту доданого до матеріалів позовної заяви, ОСОБА_5 заповів своє майно в рівних частинах ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_6 померла в серпні 2023 року. Отже, клопотання про витребування доказів підлягає задоволенню, оскільки вищезазначені докази необхідні для повного та всебічного розгляду справи.
Крім того, суд дійшов висновку, що для повного та всебічного розгляду справи доцільно витребувати з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори м. Харків, завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
На підставі викладеного та керуючись ст. 84 ЦПК України, суд
Клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити.
Витребувати з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори м. Харків (місцезнаходження: м. Харків, вул. Озерянська, 6) завірену копію спадкової справи № 350/2012 «Про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Витребувати з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори м. Харків (місцезнаходження: м. Харків, вул. Озерянська, 6) завірену копію спадкової справи після померлої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 .
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Труханович