У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі:

головуючої судді - Усатової І.А.,

при секретарі - Омелько Г.Т.,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Усатової І.А. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю "МРІЯ К", ОСОБА_6 треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва, Департамент територіального контролю м. Києва про приведення нежитлових приміщень у первісний стан, у відповідності до технічної документації до здійснення робіт по переплануванню,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю "МРІЯ К", ОСОБА_6 треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва, Департамент територіального контролю м. Києва про приведення нежитлових приміщень у первісний стан, у відповідності до технічної документації до здійснення робіт по переплануванню.

Ухвалою суду від 17 жовтня 2023 року у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду 27 листопада 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивачів про розгляд справи в порядку загального провадження.

Ухвалою суду від 17 січня 2024 року відмовлено у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Усатової І.А.

Ухвалою суду 10 липня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання представника третьої особи - Департаменту територіального контролю м. Києва про розгляд справи в порядку загального провадження.

05 липня 2024 року позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про відвід головуючої судді Усатової І.А. від розгляду даної справи, дана заява була передана та отримана суддею 10 липня 2024 року.

У своїй заяві посилається на обставини, які на її думку викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності головуючої у справі.

Як зазначає ОСОБА_1 , такі сумніви виникли після відмови у задоволенні клопотання представників позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та не розгляду клопотання представника третьої особи - Департаменту територіального контролю м. Києва про розгляд справи в порядку загального провадження.

Позивач стверджує, що справа є складною та її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження є недоцільним. Однак, не дивлячись на те, що справа є складною та перехід до загального провадження забезпечить сторонам в повній мірі реалізувати надані законом процесуальні права щодо доказування, що у свою чергу, відповідає меті судочинства та ефективному захисту прав свобод та інтересів сторін.

На переконання заявника, вищенаведене ставить під сумнів об`єктивність судді під час розгляду справи.

Враховуючи викладене вище, просить суд задовольнити заяву про відвід.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Дослідивши обставини поданої заяви суд приходить до наступного.

Статтею 36 ЦПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, ч.4 ст.36 ЦПК України передбачає, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думку судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відвід, за ч.3 ст.39 ЦПК України, повинен бути вмотивованим і заявлений у визначені законом строки, та з наданням доказів неупередженості судді для цілей відводу ч.4 даної статті.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейським судом з прав людини у рішенні в справі «Білух проти України» від 09 листопада 2006 року зазначено, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При вирішенні справи Європейський суд у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною.

Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

При цьому суд вважає, що наявність об`єктивного критерію має визначатися виходячи з об`єктивно існуючих обставин, тобто обставин, які існували та існують поза волею учасників процесу.

ОСОБА_1 заявляє відвід судді відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК, оскільки, на її переконання, є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості чи об`єктивності судді.

Однак, будь - яких посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто вчинення суддею дій, які б свідчили про прояви упередженості чи безсторонності, заявником не зазначено.

Судом не встановлено наявності особистої прихильності або упередженості судді, а також не вбачається наявності будь-яких обставин, що свідчать про те, що головуючий суддя не є об`єктивним та порушує вимоги цивільного процесуального законодавства.

Підстави, викладені заявником в обґрунтування поданої заяви про відвід, не ґрунтуються на законі, фактичних обставинах справи, і є лише його суб`єктивною точкою зору та сприйняттям з цього приводу.

Окрім того, фактично зі змісту заяви про відвід вбачається, що заявник не погоджується з процесуальними діями головуючого та процесуальними рішеннями під час розгляду даної справи.

З точки зору закону такі обставини не є підставою для сумнівів в об`єктивності судді та відводу, а є процесуальними діями, врегульованими законом.

Таким чином, зазначені в заяві ОСОБА_1 обставини не можуть свідчити про необ`єктивність або упередженість судді.

Відповідно до частин 1-3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що наведені ОСОБА_1 підстави для відводу головуючої судді у справі ОСОБА_7 є необґрунтованими, а тому у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Усатової І.А. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю "МРІЯ К", ОСОБА_6 треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва, Департамент територіального контролю м. Києва про приведення нежитлових приміщень у первісний стан, у відповідності до технічної документації до здійснення робіт по переплануванню - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.А. Усатова