ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 639/2462/22 Головуючий суддя І інстанції Труханович В. В.
Провадження № 22-ц/818/2155/24 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: витребування майна із чужого незаконного володіння
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2024 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії Мальованого Ю.М., Маміної О.В.,

за участю секретаря судового засідання Зінченко М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги представника ОСОБА_1 адвоката Яковлєвої Людмили Іванівни та ОСОБА_2 на ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 квітня 2024 року, у цивільній справі № 639/2462/22, за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Володимир Вікторович, ОСОБА_4 про визнання договору недійсним, витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності, та визнання пов`язаного із предметом спору договору про визначення часток не вчиненим (неукладеним),

в с т а н о в и в :

В провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 вересня 2022 року по справі було відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 вересня 2022 року було прийнято заяву ОСОБА_3 про зміну предмету позову про визнання договору недійсним, витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності, та визнання пов`язаного із предметом спору договору про визначення часток не вчиненим (неукладеним).

В подальшому розглядати справу з урахуванням уточнених позовних вимог.

В обґрунтування заяви зазначила, що одною з підстав позову, крім іншого, є те, що за наслідками укладення договору про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя від 13 вересня 2019 року № 4066, державний реєстратор приватний нотаріус Жовнір В.В. не зареєстрував за ОСОБА_1 речове право на нерухоме майно - нежитлові приміщення, перелічені у пункті 1 договору в якості спільного сумісного майна, що обумовило незаконність подальшого розпорядження цим майном на користь ОСОБА_2 , оскільки ОСОБА_1 не набув прав власника, і цей правочин слід вважати невчиненим (неукладеним).

За наслідками вивчення витребуваних судом за клопотанням позивачки реєстраційних справ № 01, № 01, №1 встановлено, що вони містять рішення державного реєстратора Жовнір В.В. від 13 вересня 2019 року № 48679682, № 48679718, № 48679748 «Про внесення змін до запису державного реєстру речових прав на нерухоме мано», зміст яких підтверджує доводи позовної заяви про нездійснення держреєстрації прав, оскільки за законом такі рішення не тягнуть за собою державну реєстрацію і, відповідно, виникнення речового права за відповідним договором.

Крім того, ще однією підставою позову є те, що за наслідками укладення договору про визначення часток від 13 вересня 2019 року № 4063 державний реєстратор - приватний нотаріус Жовнір В.В. на порушення закону 13 вересня 2019 року прийняв одночасно рішення № 48676138 про державну реєстрацію прав власності з одним індексним номером щодо різних заявників - співвласників ОСОБА_1 і ОСОБА_4 , внаслідок чого у них не відбулося виникнення права власності з визначенням відповідних часток.

Посилаючись на вказане просить:

- визнати недійсним договір про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В. 13 вересня 2019 року, номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій 4066;

- скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Жовнір В.В. про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: від 13 вересня 2019 року № 48679682; від 13 вересня 2019 року № 48679718; від 13 вересня 2019 року № 48679748;

- скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Жовнір В.В. від 13 вересня 2019 року № 48676138 про державну реєстрацію права власності за наслідками укладення договору між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про визначення часток від 13 вересня 2019 року, номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій 4063.

Витребувати майно:

- однокімнатну квартиру загальною площею 39,8 кв.м., житловою площею 18,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101;

- однокімнатну квартиру загальною площею 40,6 кв.м., житловою площею 19,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101;

- нежитлове приміщення цокольного поверху № 08-010, 013, 017-019 у житловому будинку літ. «А-10», загальною площею 91,7 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1;

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 03, 04, 05, 06, 07, 020 загальною площею 102,1 кв.м., в літ. «А-10» за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01;

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 0-12, 0-12а загальною площею 36,2 кв.м. в житловому будинку літ. «А-10» за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01 у ОСОБА_2 .

Скасувати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно:

- однокімнатну квартиру реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 загальною площею 39,8 кв.м., житловою площею 18,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , здійснену за ОСОБА_2 , номер запису про право власності: 33677289 від 15 жовтня 2019 року;

- однокімнатну квартиру реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 загальною площею 40,6 кв.м., житловою площею 19,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , здійснену за ОСОБА_2 , номер запису про право власності: 33677750 від 15 жовтня 2019 року;

- нежитлове приміщення, цокольного поверху № 08-010, 013, 017-019, у житловому будинку літ. «А-10», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1 загальною площею 91,7 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , здійснену за ОСОБА_2 , номер запису про право власності: 33678595 від 15 жовтня 2019 року;

- нежитлове приміщення, цокольного поверху № 03, 04, 05, 06, 07, 020, в літ. «А-10», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01 загальною площею 102,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , здійснену за ОСОБА_2 , номер запису про право власності: 33678359 від 15 жовтня 2019 року;

- нежитлове приміщення, цокольного поверху №0-12, 0-12а в літ. «А-10», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01 загальною площею 36,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , здійснену за ОСОБА_2 , номер запису про право власності: 33678092 від 15 жовтня 2019 року.

Від представника позивача надійшло клопотання про призначення судової лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи у цивільній справі №639/2462/22, згідно якої просив суд на розгляд експертів поставити наступне питання:

1.Чи йдеться у об`єктивному змісті текстів, викладених у пунктах №1,2,3,4,5,6 Договору від 13.09.2019 № 4066, слова, словосполучення чи речення, смислове навантаження яких відповідає визначенню поняття «виділ»

2.Чи йдеться в об`єктивному змісті пункту № 3 Договору від 13.09.2019 № 4066 про конкретне нерухоме майно та кількість нерухомого майна, яке переходить у приватну власність ОСОБА_1 .

Проведення експертизи просив доручити експертам Українського науково-дослідному інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБУ (місцезнаходження: вул. Миколи Василенка, 3, м. Київ, 03113, ).

В обґрунтування клопотання зазначив, що у відповідачем було надано висновок, який був виготовлений експертом на його замовлення. Між тим, враховуючи, що з`ясування обставини справи потребує спеціальних знань в області лінгвістики, позивач бажає скористатися правом на звернення до суду з клопотанням про призначення відповідної експертизи.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Яковлєва Л.І. в підготовчому судовому засіданні заперечувала щодо призначення експертизи, посилаючись на те, що клопотання подано стороною позивача з порушенням процесуальних строків, клопотання про їх поновлення не заявлено, крім того, клопотання про призначення експертизи подано з порушенням вимог ст. 103 ЦПК України, є достатньо необґрунтованим та немотивованим.

Представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Ісаєнко М.О. в підготовчому судовому засіданні також заперечувала щодо призначення експертизи, посилаючись на те, що клопотання подано з порушенням вимог ст. 103 ЦПК України, є достатньо необґрунтованим та немотивованим. Разом з тим, просила призначити комісійну експертизу, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» та експертам Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБУ.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 квітня 2024 року клопотання представника позивача про призначення судової лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи задоволено.

Призначено у цивільній справі № 639/2462/22 за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Володимир Вікторович, ОСОБА_4 про визнання договору недійсним, витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності, та визнання пов`язаного із предметом спору договору про визначення часток не вчиненим (неукладеним), судову лінгвістичну семантико-текстуальну експертизу, проведення якої доручено експертам Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБУ, яких попередити про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Перед експертом поставлені наступні запитання:

1.Чи містить об`єктивний зміст текстів, викладених у пунктах №1,2,3,4,5,6 Договору про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя від 13.09.2019 № 4066, слова, словосполучення чи речення, смислове навантаження яких відповідає визначенню поняття «виділ» (т. 2, а.с. 92).

2.Чи йдеться в об`єктивному змісті пункту № 3 Договору про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя від 13.09.2019 № 4066 про конкретне нерухоме майно та кількість нерухомого майна, яке переходить у приватну власність ОСОБА_1 (т. 2, а.с. 92).

Суд також вирішив для проведення експертизи експерту надати матеріали цивільної справи, пплату за проведення експертизи поклав на позивача ОСОБА_3 , провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

З цим не погодились представники відповідача ОСОБА_1 адвокат Яковлєва Л.І. та відповідачка ОСОБА_2 .

В апеляційних скаргах вони просять скасувати вказану ухвалу суду першої інстанції про призначення судової експертизи і направити справу для продовження розгляду.

На обґрунтування скарги вказано, що позов обґрунтовано тим, що начебто позивач ОСОБА_3 , начебто помилилась з приводу наслідків Договору про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя, який укладала та внаслідок омани .

Разом з тим, у позові не було зазначено про необхідність призначення судової експертизи для підтвердження підстав заявлених позовних вимог, а відповідно у ч. 2 ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України передбачається, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Стороною позивача були пропущені процесуальні строки на подання такого клопотання та відсутнє клопотання про поновлення відповідного процесуального строку з обґрунтування поважності причин його пропуску.

Судова експертиза повинна призначатися у справі у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення даних, що входять до предмету доказування та у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. При цьому, з метою призначення судом судової експертизи особа, яка приймає участь у розгляді справи має звернутися із клопотанням, в якому слід чітко обґрунтувати дійсну необхідність в її проведенні, тобто неможливість доведення чи спростування обставин справи в інший спосіб без призначення експертизи.

Стороною позивача до суду не надано жодних доказів, які б підтверджували, що обставини, з приводу яких між сторонами виник спір, не можуть бути встановлені без проведення судової експертизи. Особою, що заявила відповідне клопотання не наведено обґрунтування, яким чином висновок експерта спростує або підтвердить обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Замість обґрунтування необхідності призначення експертизи стороною позивача зазначено правові норми ЦПК України, які регулюють порядок призначення експертизи та право сторони на проведення експертизи, під час розгляду судової справи.

Звернено увагу апеляційної інстанції на те, що стороною відповідача ОСОБА_1 надано до суду Висновок експерта судової лінгвістичної семантико - текстуальної експертизи мовлення № 25606 від 13.12.2023 року за результатами дослідження змісту Договору про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В., 13.09.2019 року, номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій 4066.

Вказано на те, що в порушення вимог ч.1 ст. 103 ЦПК України в клопотанні представника позивача ОСОБА_3 , адвоката Бакалкіна О.В. не зазначено, для з`ясування яких обставин, що мають значення для справи , та без яких встановити відповідні обставини неможливо , сторона позивача прохає суд призначити експертизу. Окрім того в тексті клопотання взагалі відсутнє прохання про призначення у справі судової експертизи, йдеться про доручення проведення експертизи, а не про призначення, а також відсутні обґрунтування та переконливі заперечення щодо сумнівів у правильності Висновку № 25606 від 13.12.2023.

Судом безпідставно, за відсутності відповідного клопотання позивача було зупинено розгляд справи з власної ініціативи, тоді як для проведення судової лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи з питань пов`язаних зі змістом Договору про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В., 13.09.2019 року, номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій 4066, достатньо лише тексту Договору, та не потрібні всі матеріали цивільної справи №639/2462/22. Зупинення розгляду справи призведе лише до ще більшого затягування розгляду справи, провадження за якою триває вже з 2022 року.

В оскаржуваній ухвалі суд без наведенні відповідних мотивів зазначив, що для проведення експертизи потрібен значний час, у відповідності до вимог п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК України, суд вважає необхідним зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Всупереч вимог процесуального закону суд першої інстанції вирішення питання про зупинення провадження у справі у зв`язку з призначенням експертизи, не навів мотиви необхідності вчинення такої процесуальної дії з викладенням обставин, які входять до предмету доказування у справі та не можуть бути встановлені судом, оскільки потребують спеціальних знань. Таких мотивів в оскаржуваній ухвалі не наведено, суд всупереч вимог цивільного процесуального права не надав оцінки, що клопотання позивачки про призначення експертизи в підготовчу засіданні належним чином не обґрунтовано.

Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України колегія суддів перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарги підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам оскаржена ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Задовольняючи клопотання про призначення судової експертизи, суд першої інстанції навів наступні мотиви свого рішення.

Згідно ст. 7-1 Закону України «Про експертизу» підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є визнання договору недійсним, витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності, та визнання пов`язаного із предметом спору договору про визначення часток не вчиненим (неукладеним), а тому для об`єктивного встановлення обставин, що мають значення для справи та потребують спеціальних знань, суд вважає за необхідне призначити у справі судову лінгвістичну семантико-текстуальну експертизу, задовольнивши клопотання представника позивача.

У зв`язку з тим, що для проведення експертизи потрібен значний час, у відповідності до вимог п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК України, суд вважає необхідним зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Згідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 189 ЦПК України:

1. Завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст.82 ЦПК України.

Відповідно до норм ст. 103,104 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1)для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2)сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже, відповідно до п.1 ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів.

Згідно до ч.1 ст.104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються на дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Всупереч згаданим нормам процесуального права суд не з`ясував, що поставлені на розгляд судовому експерту питання мають правових характер, та не вказав їх конкретний зв`язок з предметом позову.

Так, відповідно до ст. 213 ЦК України:

1. Зміст правочину може бути витлумачений стороною (сторонами).

2. На вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину.

3. При тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів.

Якщо буквальне значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів не дає змоги з`ясувати зміст окремих частин правочину, їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін.

4. Якщо за правилами, встановленими частиною третьою цієї статті, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги беруться мета правочину, зміст попередніх переговорів, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

Всупереч вказаних норм цивільного процесуального права суд першої інстанції не визначився з предметом доказування по даній справі, який визначається підставами та предметом позову у його остаточній редакції, та звернув уваги, що для тлумачення змісту спірного договору відповідно до змісту ст. 213 ЦК України не потрібні спеціальні знання, окрім юридичних, а тому без достатніх для цього підстав призначив судову експертизу та зупинив провадження у справі, що не сприяє досягнення основного завдання цивільного судочинства, яке визначено у ст. 2 ЦПК України.

Наведені у апеляційних скаргах доводи знайшли своє підтвердження у матеріалах справи.

Отже всупереч вказаних приписів цивільного процесуального права суд першої інстанції порушив порядок призначення судової експертизи, що за недоведеності підстав для її призначення відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України має відповідно наслідком скасування оскарженої ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 квітня 2024 року та відмову у задоволенні заяви про призначення судової експертизи.

Керуючись ст.ст. 259, 374, 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги представника ОСОБА_1 адвоката Яковлєвої Людмили Іванівни та ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 12 березня 2024 року скасувати.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 адвоката Бакалкіна Олексія Володимировича про призначення судової лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи у цивільній справі №639/2462/22 відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складений 22 липня 2023 року.

Головуючий В.Б. Яцина

Судді колегії Ю.М.Мальований

О.В.Маміна