ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8773/24 Справа № 234/548/22 Суддя у 1-й інстанції - Мачуський О. М. Суддя у 2-й інстанції - Космачевська Т. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача Космачевської Т.В.,

суддів: Максюти Ж.І., Халаджи О.В.,

розглянувши в письмовому провадженні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в місті Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Виговська Лариса Вікторівна, на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 03 липня 2024 року в цивільній справі номер 234/548/22 за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості згідно акту,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2022 року до суду звернулось Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості згідно з актом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ОСОБА_1 є споживачем послуг за адресою: АДРЕСА_1 .

14 вересня 2021 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за вказаною адресою було виявлено та зафіксовано актом, відповідно до вимог п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312, порушення, визначене п. 8.4.2 ПРЕЕ, а саме: змінена схема підключення засобу обліку електричної енергії, використання «штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії. Порушення продемонстровано споживачу, ознайомлено та надано копію Акту. В зауваженням до Акту споживач зазначив, що до співробітників ДТЕК зауважень не має, про порушення схеми підключення він не знав, про що поставив свої підписи в Акті. На підставі Акту про порушення №013564 від 14.09.2021 року відповідачу було нарахована сума не облікованої електричної енергії в розмірі 77784,12 гривень, яку станом на теперішній час ним не погашено.

Позивач просив стягнути з відповідача заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку, в сумі 77784,12 гривень.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 03 липня 2024 року позовні Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості згідно акту задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку, в сумі 77784,12 гривень.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» понесені витрати з оплати судового збору в розмірі 2270,00 гривень

Із вказаним рішенням не погодився відповідач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Виговська Л.В., подав апеляційну скаргу, просив скасувати рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 03 липня 2024 року у справі №234/548/22 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Доводами апеляційної скарги наведено, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду є необґрунтованими та такими, що не ґрунтуються на досліджених судом матеріалах справи.

При вирішенні справи судом не надано належної оцінки наданим позивачем документам (проте, які було взято до уваги при вирішенні справи).

За адресою: АДРЕСА_1 , станом на 02.06.2018 року за вказаною адресою уже діяв договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та був відкритий рахунок №319-15. Зважаючи на дату реєстрації відповідача у квартирі (17.01.2020 року) та дані з роздруківки ОСР позивача, ОСОБА_1 в жодному разі не міг укласти договір на постачання електроенергії до 17.01.2020 року, а отже особовий рахунок № НОМЕР_1 (дані про який надано самим позивачем) не міг бути відкритий на відповідача.

Позивачем під час розгляду справи не було надано ані договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, ані акту про пломбування, з який можливо було б встановити хто за вказаною адресою є відповідальним за порушення ПРРЕ. На підставі вищезазначеного позивачем не було доведено, що саме відповідач є особою відповідальною за порушення ПРРЕЕ.

В той же час, відповідачем було зазначено, що власником квартири та особою, яка є споживачем електроенергії в розумінні ПРРЕЕ є Підприємство об`єднання громадян «Краматорське учбово-виробниче підприємство українського товариства сліпих». Вказане спростовує висновки суду про те, що ОСОБА_1 є належним відповідачем у справі, саме він є особою, відповідальною за порушення ПРРЕЕ, та має відшкодовувати позивачу завдану майнову шкоду. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Окрім того, відповідач наполягав на тому, що Акт про порушення №013564 йому особисто не вручався. В самому Акті зазначено, що до нього додано фото та відеозйомка. В той же час, матеріали справи не містять додатків до Акту. З наведеного неможливо однозначно встановити хто саме підписав Акт від імені ОСОБА_1 .

Під час розгляду справи судом неправомірно відкинуто посилання відповідача на те, що він не був користувачем електричної енергії за вказаною адресою, оскільки на час виникнення спірних правовідносин у відповідності до договору №365/20 від 26.04.2020 року користувачем всього будинку АДРЕСА_2 була військова частина НОМЕР_2 .

За умовами вказаного договору, укладеного між ПОГ «Краматорське УВП УТОС», військовою частиною НОМЕР_2 та Квартирно-експлуатаційним відділом міста Луганськ, будівлі АДРЕСА_2 була передана військовій частині НОМЕР_2 у спільне користування. За приписами п. 3.2. вказаного Договору Квартирно-експлуатаційний відділ міста Луганськ зобов`язався компенсувати ПОГ «Краматорське УВП УТОС» всі витрати за комунальні послуги, які були отримані військовою частиною НОМЕР_2 за час дії договору. Таким чином, оскаржуване рішення безпосередньо впливає на обов`язки Квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ, яке мало б бути залучене до розгляду справи.

Від позивача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 03 липня 2024 року по справі №234/548/22 залишити без змін.

Доводи відповідача ґрунтуються на припущеннях, які не підкріплені належними та допустимими доказами.

Зазначене відповідачем спростовується матеріалами справи, зокрема Актом про порушення №013564 від 14.09.2021 року, в якому зазначена особа, у присутності якої був складений цей акт, а також зазначені паспортні данні ОСОБА_1 , що свідчить про те, що під час перевірки була встановлена особа споживача. Крім того, відповідачем не оспорювалась справжність підпису в Акті про порушення.

Судом першої інстанції було встановлено факт порушення споживачем ПРРЕЕ, Акт про порушення №013564 від 14.09.2021 року відповідає встановленій формі та складений у відповідності до вимог ПРРЕЕ. Споживач був ознайомлений з актом, йому було продемонстроване виявлене порушення, надано право внести свої зауваження до складеного акту, та повідомлено про дату розгляду цього акту на комісії. Рішення комісії відповідачем не оскаржувалось. Доводи відповідача зводяться до переоцінки висновків суду, та не спростовують вірно ухваленого по суті рішення.

Згідно з частиною 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини 13 ст. 7 ЦПК України, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог частин 1, 2 та 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено і це вбачається з матеріалів цивільної справи, що ОСОБА_1 з 17.01.2020 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 13).

За інформацією, яка міститься у базі даних оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», за адресою АДРЕСА_1 , відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на побутового споживача ОСОБА_1 (а.с. 68-68зв).

У відомостях про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії, у квартирі АДРЕСА_3 , встановлений прилад обліку №0683157 NIK 2102-02. Відповідальність за збереження і цілісність засобів обліку та пломб несе абонент, яким є ОСОБА_1 (а.с. 66).

14 вересня 2021 року представниками ОСР за адресою: АДРЕСА_1 , складено Акт про порушення №013564 від 14.09.2021 року, відповідно до змісту якого виявлено та зафіксовано у відповідності до вимог ПРРЕЕ наступне порушення - «Змінена схема підключення засобу обліку електричної енергії, використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Заміна схеми підключення виконане шляхом підключення трьохпозиційного двополюсного вимикача. Від`єднання від лічильника нульового дроту на вході лічильника ввідним комутаційним апаратом. Для струмоприймачів споживач використовує «штучний нуль» поза лічильником, внаслідок чого електрична енергія споживається але не враховується». Для виявлення прихованого самовільного підключення та його місця, проводився огляд приладу обліку, перевірялась схема підключення та був зроблений частковий демонтаж шафи обліку. В акті міститься схема підключення із зазначенням самовільного підключення, визначення перерізу самовільного підключення (1х4 мм кв.), що встановлено штангенциркулем ШЦ-1-150-0,1 №Г10908764), повіреним 03.2021 року. Порушення продемонстровано споживачу ОСОБА_1 , що підтверджується його особистим підписом. Крім того, в графі «зауваження до складеного акту» ОСОБА_1 зазначив «До співробітників ДТЭК не маю. Щодо порушення схеми підключення не володів інформацією. Не знав» вказана дата 14.09.2021 року та його підпис (а.с. 5-5зв).

В вказаному вище Акті зазначено дату та місце проведення засідання комісії Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» з розгляду складеного Акту №013564 від 14.09.2021 року.

В пояснювальній записці рейдової бригади зазначено, що перевірялись усі абоненти будинку АДРЕСА_2 . Під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення «підключення штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Відключення не проводилось, схема підключення відновлена, порушення усунуто. Зазначене також підтверджується Актом перевірки усунення порушень правил роздрібного ринку електричної енергії від 14.09.2021 року (а.с. 6, 7-7зв).

Акт про порушення №013564 від 14.09.2021 року був розглянутий комісією, про що складено протокол №1678 від 30.09.2021 року, згідно з яким період нарахування становить з 15.09.2020 року по 14.09.2021 року, а обсяг недорахованої електричної енергії складає 18501 кВт*год., на суму 77784,12 грн, до якого додано розрахунок суми вартості недооблікованої електроенергії (а.с. 8, 10).

Позивачем додано розрахунок збитків за Актом №013564, відповідно до якого вартість збитків становить 77784,12 грн (а.с. 9).

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості в певному обсязі.

З вказаним висновком суду першої інстанції апеляційний суд погоджується, виходячи з наступного.

У статті 15 Цивільного кодексу України зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Правовідносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 №312.

Відповідно до вимог ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частиною 4 статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушення в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і без приладів обліку.

11 червня 2017 року набув чинності Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №2019-VIII, що визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам.

Згідно з ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії», розподіл електричної енергії здійснюється Оператором системи розподілу. Діяльність з розподілу електричної енергії підлягає ліцензуванню відповідно до законодавства.

27.11.2018 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг прийнято рішення про видачу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, яка набуває чинності з 01 січня 2019 року, згідно з постановою від 27.11.2018 року №1532.

Отже, на АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» покладається функція Оператора системи розподілу (надалі - ОСР) в межах території Донецької області та належних Товариству електричних мереж.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), затверджені постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії.

Пунктом 1.1.2. ПРРЕЕ визначено поняття, і зокрема: контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно;прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом комерційного обліку, яку представник електропостачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити;технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень.

Згідно з п.п. 11 п. 5.2.1 ПРРЕЕ електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Відповідно до п.п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач зобов`язаний: 5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно з п.п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Пунктом 8.2.4 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до абз. 2,3 п. 8.2.7. ПРРЕЕ у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог i заперечень. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі i щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 17.01.2020 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

За інформацією, яка міститься у базі даних оператора системи розподілу (далі - ОСР) АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», за адресою: АДРЕСА_1 , відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на побутового споживача ОСОБА_1 .

У відомостях про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії, у квартирі АДРЕСА_3 , встановлений прилад обліку №0683157 NIK 2102-02. Відповідальність за збереження і цілісність засобів обліку та пломб несе абонент, яким є ОСОБА_1 .

14 вересня 2021 року представниками ОСР за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та зафіксовано у відповідності до вимог ПРРЕЕ наступне порушення «Змінена схема підключення засобу обліку електричної енергії, використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Заміна схеми підключення виконане шляхом підключення трьохпозиційного двополюсного вимикача. Від`єднання від лічильника нульового дроту на вході лічильника ввідним комутаційним апаратом. Для струмоприймачів споживач використовує «штучний нуль» поза лічильником, внаслідок чого електрична енергія споживається але не враховується».

Для виявлення прихованого самовільного підключення та його місця, проводився огляд приладу обліку, перевірялась схема підключення та був зроблений частковий демонтаж шафи обліку.

В Акті міститься схема підключення із зазначенням самовільного підключення, визначення перерізу самовільного підключення (1х4 мм кв.), що встановлено штангенциркулем ШЦ-1-150-0,1 №Г10908764), повіреним 03.2021 року.

Вказані вище обставини зафіксовані в Акті про порушення №013564 від 14.09.2021 року, який складено у двох примірниках.

Порушення продемонстровано споживачу ОСОБА_1 , що підтверджується його особистим підписом.

В Акті зазначено дату та місце проведення засідання комісії Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» з розгляду складеного Акту.

Один примірник даного Акту залишився у позивача, а другий було вручено ОСОБА_1 під підпис. В графі «зауваження до складеного акту» ОСОБА_1 зазначив - «До співробітників ДТЭК не маю. Щодо порушення схеми підключення не володів інформацією. Не знав», вказана дата 14.09.2021 року та його підпис.

В пояснювальній записці рейдової бригади зазначено, що перевірялись усі абоненти будинку АДРЕСА_2 . Під час перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення «підключення штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Відключення не проводилось, схема підключення відновлена, порушення усунуто.

Акт про порушення №013564 від 14.09.2021 року був розглянутий комісією, про що складено протокол №1678 від 30.09.2021 року, згідно з яким період нарахування становить з 15.09.2020 року по 14.09.2021 року, а обсяг недорахованої електричної енергії складає 18501 кВт*год, на суму 77784,12 гривень.

Позивачем додано розрахунок збитків за Актом №013564, відповідно до якого вартість збитків становить 77784,12 грн.

За таких обставин, виходячи з наведеного, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, з яким погоджується апеляційний суд, про задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача вартості заборгованості за спожиту електричну енергію, яка неврахована приладом обліку за Актом про порушення №013564 від 14.09.2021 року у розмірі 77784,12 грн, оскільки наданий розрахунок відповідачем не оспорювався, доказів відшкодування збитків чи спростування зазначених позивачем обставин, на час розгляду справи відповідачем не надано.

Довід апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 є неналежним відповідачем апеляційним судом відхиляє, як необґрунтований, оскільки він спростовується наявними у справі доказами, за якими встановлено, що саме ОСОБА_1 з 17.01.2020 року по теперішній час зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , де виявлено порушення, та саме на ім`я ОСОБА_1 , як побутового споживача, відкрито особовий рахунок № НОМЕР_3 .

Інші наведені в апеляційній скарзі доводи були предметом дослідження в суді першої інстанції, висновків суду не спростовують, переважно зводяться до незгоди із встановленими судом обставинами, та спрямовані на переоцінку доказів у справі.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд, у цій справі, враховує положення Висновку №11(2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32 - 41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; від 06 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява №63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) (Рішення): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Враховуючи наведене, апеляційний суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що, вирішуючи спір, суд першої інстанції в повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку та ухвалив судове рішення, яке відповідає вимогам закону.

Підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Виговська Лариса Вікторівна, залишити без задоволення, рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 03 липня 2024 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Судді: