Справа № 362/818/22
Провадження № 2/362/181/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2024 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

при секретарі - Сілецькій М.О.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківского міського відділу державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Державного підприємства "Сетам", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання електронних торгів недійсними та відшкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, обгрунтовуючи свої вимоги тим, що згідно Протоколу № 522156 від 18.01.2021 року він став переможцем проведених електронних торгів і згідно Акта № б/н від 15.02.20121 року про проведені електронні торги, складеного державним виконавцем Білоцерківського MB ДВС Лінецькою О.В. провів повний розрахунок за придбане майно, а саме: транспортний засіб Mercedes-Benz 313 д/н НОМЕР_1 та винагороду за проведені торги.

Як зазначає позивач, для подальшого оформлення права власності на придбане майно він відповідно до законодавства розпочав перереєстрацію ТЗ, однак, згідно Висновку 0527/3 спеціаліста з трасологічного дослідження науково-дослідного бюро судових експертиз ідентифікаційний номер наданого ТЗ - змінювався шляхом видалення номерної наклейки і номерної площадки з позначенням первинного номера та подальшого встановлення виготовленої не заводським способом номерної наклейки і вварювання в кузов кустарним способом металевої пластини з нанесеним не заводським способом видимим позначенням « НОМЕР_2 », а тому перереєстрація та експлуатація ТЗ із підробленими номерами не допускається і експлуатація забороняється.

На думку позивача, в результаті порушення норм закону при проведенні торгів, а саме: порушено правила підготовки торгів, що виразилось у невідповідності змісту інформаційного повідомлення вимогам, встановленим п.3.6-3.10 Тимчасового положенння, права і законні інтереси позивача безпосередньо порушені даними торгами і укладеними за їх результатом договором.

Позивач позовні вимоги підтримав, просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 надіслала до суду відзив, в якому просила відмовити в задоволенні позову, оскільки позивачем не заявлено вимоги щодо ОСОБА_2 .

Відповідач ОСОБА_3 в своїх запереченнях зазначив, що він добросовісно користувався транспортним засобом Mercedes-Benz 313 д/н НОМЕР_1 до того часу, поки він не передав транспортний засіб відповідачу ОСОБА_2 , та зазначив, що не виключає можливість того, що після двох років користування мікроавтобусом ОСОБА_4 сама змінила номер на кузові мікроавтобуса.

Представник Білоцерківского міського відділу державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції в своєму відзиві зазаначив, що він державний виконавець не маючи навичок експерта, не міг здійснити перевірку транспортного засобу, а тому просить відмовити в задоволенні позову.

Представник Державного підприємства "Сетам" в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, своїм правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався.

Дослідивши письмові докази у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини другоїстатті 19 Конституції Україниоргани державної влади, їх посадові особи (у тому числі державні виконавці) зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.

Згідно з пунктом 9 частини першоїстатті 129 Конституції Українидо основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

За вимогами ст. ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК Українисуд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Судом вствновлено, що відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , вибаного Білоцерківським МРЕВ УДАІ УМВС України в Київській області, ОСОБА_3 є власником автобуса марки MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 .

Згідно даних автоматизованої системи виконавчого провадження на примусовому виконанні перебувало виконавче провадження №61027420: виконавчий лист №759/11884/17 від 26.12.2019 виданий Святошинським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 кошти у розмірі 85000 грн. та судовий збір 5989 грн.

23.07.2020 року державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника та направлено сторонам провадження.

16.03.2020 року державним виконавцем винесено постанову про розшук майна боржника та направлено сторонам провадження.

29.05.2020 року державним виконавцем винесено постанову про доручення проведення виконавчих дій та направлено до Києво-Святошинського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за адресою: вул. Лесі Українки 86, м. Вишневе, Києво-Святошинський район, Київська область, 08132.

17.08.2020 року до відділу надійшла постанова про опис та арешт майна боржника від Києво-Святошинського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). - автобуса марки MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 .

Державним виконавцем Києво-Святошинського відділу державної виконавчої служби ЦМУМЮ (м. Київ) було передано на зберігання транспортний засіб MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 , з ключем та свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу на зберігання до ДП «Сетам» згідно акту прийому від 30.07.2020.

04.09.2020 року державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні та направлено до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКСПЕРТНО-КОНСУЛЬТАЩИНИЙ ЦЕНТР» за адресою: вул. Січових Стрільців 13, офіс 32, м. Київ, 04053.

20.09.2020 року до Відділу надійшов звіт про оцінку № 1845 колісного транспортного засобу MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 . Згідно висновку вартість автомобіля було оцінено в 163126,00 грн (сто шістдесят три тисячі сто двадцять гривень) без ПДВ.

01.10.2020 року державним виконавцем направлено для ознайомлення сторонам провадження звіт про оцінку колісного транспорту державним виконавцем MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 .

01.10.2020 року державним виконавцем заповнено данні згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 MERCEDES-BENZ, модель 313 CDI, рік виробництва - 2001, колір - білий, реєстраційний номер НОМЕР_1 , YIN: НОМЕР_4 та направлено заяву на реалізацію арештованого майна до ДЕ «Сетам» для реалізації на прилюдних торгах згідно Порядку проведенню електронних аукціонів визначається Міністерством юстиції України.

18.01.2021 року згідно протоколу № 522156 проведення електронних торгів - торги зідбулися. Переможець торгів ОСОБА_1 (учасник:51) - пропозиція 119 326 (грн.), 67 (коп.).

29.01.2021 року позивачем було сплачено Білоцерківському міському відділу державної виконавчої служби грошові кошти в сумі 119326,67 гривень, що підтверджується квитанцією 0.0..1.

10.02.2021 року державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження, оскільки борг, виконавчий збір та витрати стягнуто в повному обсязі на депозитний рахунок Білоцерківського МВ ДВС.

15.02.2021 року державним виконавцем видано акт про проведені торги на підстав протоколу проведення електронних торгів від 18.01.2021 № 252156. Акт пр- проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення прав зласності на придбане майно ОСОБА_1 .

24.02.2021 року позивач прийняв майно, що підтверджується актом видачі майна переможцю електронних торгів.

Позивач, для подальшого оформлення права власності на придбане майно відповідно до законодавства розпочав перереєстрацію ТЗ, однак, йому було відмовлено, оскільки згідно Висновку 0527/3 спеціаліста з трасологічного дослідження науково-дослідного бюро судових експертиз, складеного 27.05.2021 року, ідентифікаційний номер наданого ТЗ - змінювався шляхом видалення номерної наклейки і номерної площадки з позначенням первинного номера та подальшого встановлення виготовленої не заводським способом номерної наклейки і вварювання в кузов кустарним способом металевої пластини з нанесеним не заводським способом видимим позначенням «WDB 903663IR 293804», а тому перереєстрація та експлуатація ТЗ із підробленими номерами не допускається і експлуатація забороняється.

Відповідач Представник Білоцерківского міського відділу державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції в своєму відзиві посилається на п. 2.8 звіту оцінки № 1845, що висновки цього дослідження є достовірними за таких умов: ідентифікаційний номер колісного транспортного засобу (далі КТЗ) та номер двигуна, що містить інформацію, як необхідна для ідентифікації КТЗ, а також дані, що зазначені у свідоцтві про реєстрацію КТЗ, є достовірними.

При цьому суд критично ставиться до таких тверджень, оскільки п. 2.8 звіту оцінки № 1845, оскільки далі в п. 2.8 звіту оцінки № 1845 зазначено, що підтвердженням автентичності номерів і технічних документів - це виняткове право криміналістичної експертизи, тобто предметом дослідження була вартість транспортного засобу, а не автентичність номеру та технічних документів.

Листом №558/С-1068-21/15 від 05.07.2020 року Державне підприємство «СЕТАМ» повідомило, що Електронні торги за лотом №460769 (уцінено лот №457276) відбулись 18.01.2021 року, за результатами яких було визначено переможця учасника №51 ( ОСОБА_1 ), Протокол проведення електронних торгів №522156. Щодо прохання замінити транспортний засіб який було придбано на електронних торгах за лотом №460769 (уцінено лот №457276), у зв`язку з наявністю істотних недоліків даного майна, які неможливо усунути, відповідач зазначив, що ДП СЕТАМ є тільки Організатором електронних торгів.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Відповідно до частин першої-другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Згідно з п. 1 розділу 1 Порядку реалізації арештованого майна № 2831/5 від 29.09.2016 (у редакції, чинній станом на день виникнення спірних правовідносин), електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги.

Вказане підтверджують приписи частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України. Так, стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, які мають встановлювати особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і зміст припису частини четвертої статті 656 ЦК України, згідно з яким до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

За змістом частини другої статті 638 та частини першої статті 640 ЦК України моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Тимчасовим порядком не передбачено. Підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу та дії, спрямовані на передання такого майна у володіння покупця, що підтверджують відповідний протокол, акт про проведені прилюдні торги та державна реєстрація права власності за покупцем, а не свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц).

Таким чином, взявши участь у прилюдних торгах та ставши їх переможцем, позивач набув статусу покупця з відповідними правами та обов`язками у правовідносинах купівлі-продажу.

Відповідно до частини першої статті 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.

Згідно з частиною першої статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до частини другої статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Згідно зі статтею 678 ЦК України, у разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару.

У кожному конкретному випадку питання про істотність порушення повинне вирішуватись з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення. Так, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена як у вигляді реальних збитків та/або упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору; а також установити, чи є дійсно істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати. Тобто йдеться про таке порушення договору однією із сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17.

Як зазначено вище, придбаний позивачем автомобіль не відповідав заявленому опису. Після проведення електронних торгів та повної оплати позивачем вартості придбаного автомобіля позивачу передано майно неналежної якості, яке не відповідало якостям і технічним характеристикам, зазначеним під час продажу, чим фактично порушені його права як покупця товару (споживача). А отже у цьому випадку має істотне порушення продавцем умов договору купівлі-продажу. Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 07.07.2021 у справі №297/2497/17.

Частиною першоюстатті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостоюстатті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьоїстатті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 21.11.2018 року у справі №465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18.

Відповідно до частини першоїстатті 650 ЦК України особливості укладення договорів на організованих ринках капіталу, організованих товарних ринках, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами законодавства.

Частиною 1ст. 655 ЦК України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з ч. 4 ст. 656 ЦК Українидо договору купівлі-продажу, що укладається на організованих ринках капіталу та організованих товарних ринках, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і договорів купівлі-продажу фінансових інструментів, укладених поза організованим ринком, застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Тобто, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203,215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Така правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 13.05.2021 по справі № 215/5415/19 провадження № 61-2684св21.

У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 в справі №668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18.11.2015 в справі № 6-1884цс15, від 25.11.2015 в справі № 6-1749цс15, від 13.04.2016 в справі № 6-2988цс15, від 29.06.2016 в справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16 та знайшли своє підтвердження в постановах Великої Палати Верховного Суду від 21.11. 2018 в справі №465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18 та від 23.01.2019 в справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18, постановах Верховного Суду від 08.07.2020 у справі №201/18443/17, від 26.08.2020 у справі № 640/6302/17 та від 24.09.2020 у справі №372/3181/18.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Як зазначив Верховний Суд в постанові від 07.10.2020 (справа № 750/10099/18), правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203,215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 №2 передбачено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У справі Belletv. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Крім того, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд у своїх постановах, зокрема від 28.11.2018 у справі № 924/374/17, від 11.11.2020 у справі № 754/4762/16-ц, вирішуючи спір про визнання торгів недійсними, суду необхідно встановити, чи порушено права і законні інтереси позивача, який оспорює результати торгів. Про необхідність встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні, зазначає також Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17.

За таких обставин, судом встановлено, що придбаний позивачем автомобіль не відповідав заявленому опису. Після проведення електронних торгів та повної оплати позивачем вартості придбаного автомобіля позивачу передано майно неналежної якості, яке не відповідало якостям і технічним характеристикам, зазначеним під час продажу, чим фактично порушені його права як покупця товару (споживача).

Також, суд звертає увагу на той факт, що відповідач - Білоцерківский міський відділ державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції,в своєму акті про проведення електронних торгів від 15 лютого 2021 року, зазначає, що Електронні торги відбулися з дотриманням вимог Закону України «Про виконавче провадження», Порядку реалізації арештованого майна шляхо проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстий України від 22.12.2015р. №2710/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиц України 23.12.2015р. за №1620/28065.

Однак, станом на 2021 рік Порядок реалізації арештованого майна шляхо проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстий України від 22.12.2015р. №2710/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиц України 23.12.2015р. за №1620/28065, втратив свою чинність на підставі Наказу Міністерства юстиції № 2831/5 від 29.09.2016 року

Сукупність цих обставин стороною позивача доведено під час розгляду справи, в тому числі суду надано достатньо належних та допустимих доказів того, що допущені порушення вплинули на результат електронних торгів, що безпосередньо призвело до порушення цивільних прав і законних інтересів позивача при проведенні електронних торгів, а тому підлягає задоволенню вимога позивача про визнання електронних торгів від 18.01.2021 року за № 522156 з реалізації арештованого майна, а саме: лот № 460769 - Мерседес-Бенц, модель 313 ЦДІ (договору купівлі-продажу) - недійсними, та стягнення з Білоцерківського міського відділу дежавної виконавної служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) на користь ОСОБА_1 користь грошові кошти за сплачений товар в сумі - 119 326,00 грн., та стягнення з Державного підприємства "Сетам" на користь ОСОБА_1 грошові кошти, сплачені за проведення торгів в сумі- 2202 грн.

Що стосується позовних вимог в частині стягнення збиткіів, пов`язаних з реєстрацією права власності, тоу задоволенні вимог позивача повернути 6783,00 грн. матеріальних збитків слід відмовити у зв`язку з недоведеністю. Крім того, відповідач не є отримувачем цих коштів, щоб його можна було зобов`язати їх повернути.

Крім того, суд відмовляє у вимогі щодо зобов`язання Державного підприємства "Сетам" прийняти від позивача на відповідальне зберігання транспортний засіб, оскільки така є передчасною, так як доказів, що позивачу було відмовлено у отриманні транспортного засобу на зберігання матеріали справи не місять.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 137, 141, 263-265 ЦПК України, с у д,-

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити частково.

Визнати електронні торги від 18.01.2021 року за № 522156 з реалізації арештованого майна, а саме: лот № 460769 - Мерседес-Бенц, модель 313 ЦДІ- недійсними.

Стягнути з Білоцерківського міського відділу дежавної виконавної служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) на користь ОСОБА_1 користь грошові кошти за сплачений товар в сумі - 119 326,00 грн.

Стягнути з Державного підприємства "Сетам" на користь ОСОБА_1 грошові кошти, сплачені за проведення торгів в сумі- 2202 грн.

В іншій частині вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Ковбель