У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"30" липня 2024 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до Київської міської ради (місцезнаходження: м.Київ, вул.Хрещатик, буд. 36), про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась позивач ОСОБА_1 , через представника - адвоката Джус Д.В. з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 матері - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що у позивача та її рідного брата ОСОБА_3 у спільній частковій власності знаходиться квартира загальною площею 45,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер рідний брат позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 02 листопада 2021 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко Олени Василівни з заявою про прийняття спадщини після померлого брата. В позові зазначається, що в травні 2024 року, під час отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину після померлого брата з`ясувалося, що приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. не може видати їй свідоцтво про право на спадщину, так як після смерті ОСОБА_3 спадщину за законом фактично прийняла його мати ОСОБА_2 , як спадкоємець першої черги, і ОСОБА_1 необхідно звернутися із заявою про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_2 . Позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. із заявою від 29 травня 2024 року про прийняття спадщини після померлої матері та заявою від 04 червня 2024 року про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої матері. Проте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петренко О.В. відмовлено позивачеві в прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, що відкрилась після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк, встановлений законодавством для прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини після смерті матері порпущено з поважних причин, оскільки починаючи з 2020 року у позивача розпочались постійні порушення памяті, втрачання рівноваги, запаморочення, які виникли внаслідок ураження головного мозку в порушенням його функцій (хвороба G93.4 енцефалопатія неуточнена), яка є триваючою. Позивач зазначає, що вказана хвороба загострилась після смерті брата та матері, внаслідок чого 28 листопада 2021 року позивач забула закрити газ, внаслідок чого сталося гостре отруєння чадним газом. Отже хвороба позивача є триваючою, з порушеннями памяті тощо, що на переконання позивача є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між судцями.

Вивчивши зміст заяви та додатки долучені до неї, приходжу до висновку, що позовна заява відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду міста Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд враховує положення п.2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, які містять імперативну норму про не можливість розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справ у спорах щодо спадкування.

Беручи до уваги положення частин 1-4 ст. 274 ЦПК України, врахувавши предмет та підстави позову, суд вважає, що справа підлягає розгляду в загальному порядку з призначенням підготовчого засідання.

На підставі викладеного, керуючись статями 128, 175, 177, 187, 189-191, 193, 259-261, 274, 352-355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 29 серпня 2024 року на 09 годину 30 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Пластова, буд.3, каб. 43).

В підготовче засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 ЦПК України, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч.5 ст.357 ЦПК України).

Суддя: