Справа № 357/7304/24
Провадження № 2/357/3329/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" червня 2024 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А.Ю., перевіривши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Житлово-експлуатаційна контора № 7» про відшкодування моральної шкоди,

В С ТА Н О В И В :

У травні 2024 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано судді Цуранову А.Ю.

24.05.2024 ухвалою судді позов ОСОБА_1 залишено без руху з підстав його невідповідності ст. 175, 177 ЦПК України та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви терміном п`ять днів з дня отримання копії ухвали шляхом надання до суду: 1) доказів сплати судового збору на суму 14 844,80 грн., сплачених за наведеними вище реквізитами; 2) подати належним чином засвідчені всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; 3) визначити належний склад учасників (відповідачів, третіх осіб) справи.

В ухвалі наведений розрахунок суми судового збору, а саме 1 відсоток від ціни позову про стягнення 1 000 000 грн. моральної шкоди, що становить 10 000 грн., а також за подання чотирьох немайнових вимог в розмірі 4 844,80 грн. (3 028 х 0,4 х 4).

У вказаній ухвалі зазначено, що КП БМР «ЖЕК № 7» не є органом державної влади або органом місцевого самоврядування, тому підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.

Також звернуто увагу позивача, що спірні правовідносини виникли у зв`язку з облаштуванням в нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 перукарні, що на думку позивачки, знесення несучих конструкцій у вказаному приміщенні призвело до просідання у її квартирі, яка розташована над перукарнею, отже спірні правовідносини стосуються широкого кола осіб, на права та обов`язки яких може вплинути рішення по даній справі, тому позивачу (в межах даного позову) слід визначити належний склад учасників даної справи (відповідачів, третіх осіб).

04.06.2024 через канцелярію суду надійшов лист від ОСОБА_1 з уточненою позовною заявою. Позивач просить прийняти позовну заяву до розгляду та стягнути на підставі ст. 23, 1165, 1167 ЦК України з КП БМР ЖЕК № 7 на її користь моральну шкоду в сумі 1 000 000 гривень, яка полягає у відшкодуванні шкоди, завданої внаслідок не усунення загрози життю, здоров`ю, майну фізичної особи або майну юридичної особи, яка її завдала за наявності її вини.

05.06.2024 позивачем через канцелярію суду поданий пакет документів, частина з яких завірена позивачем.

При вирішенні питання про відкриття провадження слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Реалізуючи передбачене ст. 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес, виходячи з визначених ч. 2 ст. 16 ЦК України способів захисту цивільних прав та інтересів.

Зважаючи на принцип диспозитивності цивільного процесу, тобто наявність у особи, яка бере участь у справі, можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд та висновків судді, вказаних в ухвалі від 24.05.2024 про наявність недоліків позовної заяви, слід дійти висновку про незгоду позивача з процесуальним рішенням судді, при цьому остання не усунула недоліки позову в частині сплати судового за позовною вимогою про стягнення 1 000 000 грн. моральної шкоди.

Згідно з п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України «По судовий збір» судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Зазначене положення стосуються виключно позовних вимог про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Подібний правовий висновок міститься в ухвалах Верховного Суду від 09.06.2023 та від 30.06.2023 у справі № 295/2269/23.

Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради «Житлово-експлуатаційна контора № 7», , є юридичною особою та не є органом місцевого самоврядування, як зазначено в ухвалі судді про залишення позову без руху.

Отже, виходячи з суб`єктного складу сторін, предмету та підстав даного позову, заявниця не звільнена від сплати судового збору в даній справі за пунктом 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір».

В контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК України.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя.

Таким чином, особа, яка звертається до суду, повинна дотримуватися вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви щодо сплати судового збору за звернення до суду та вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.

Крім того, 04.06.2024 у заяві до суду ОСОБА_1 вказано: «Ще один суддя Цуранова А.Ю. «не знає» що керівником компанії Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради «Житлово-експлуатаційна контора № 7» є Білоцерківська міська рада, тому в заяві про кримінальне правопорушення це все буде відображено, такі судді які вчиняють дії з ознаками злочинів не потрібні».

Слід звернути увагу заявника, що подібні твердження свідчать про неповагу до суду, до якого звернулась остання.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне визнати позов неподаним та повернути його заявнику разом з доданими до нього матеріалами, оскільки до справи не надано доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Слід роз`яснити, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. 13, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 - вважати неподаною та повернути заявнику разом з доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя А. Ю. Цуранов