Справа № 723/1622/24
Провадження № 2/723/2292/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

08 серпня 2024 року м.Сторожинець

Сторожинецький районний суд

Чернівецької області в складі

головуючого судді Бужори В.Т.

при секретарі Чікал І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Сторожинець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача: ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про визнання права власності на спадкове майно за законом

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом про визнання права власності на спадкове майно за законом.

Позовні вимоги обгрунтовує слідуючими обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_9 , і після його смерті відкрилася спадщина, що складається з домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач своєчасно прийняв спадщину, однак у нього відсутні необхідні для видачі свідоцтва про право на спадщину правовстановлюючі документи.

Враховуючи вищевказані обставини, позивач просить постановити рішення, яким визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, що складається з житлового будинку літ.«А-І», ганку літ.«а», літньої кухні літ.«Б», гаража літ.«В», сарая літ.«Г», сарая літ.«Д», сарая літ.«Ж», вбиральні літ.«З», криниці під № 1 і знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач в судове засідання не з`явився, його представник ОСОБА_10 подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення по справі.

Відповідачі в судове засідання не з`явились, причини неявки до суду не повідомили, про час та місце розгляду справи належним чином були повідомлені. Суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін на підставі наданих позивачем матеріалів та розглянути її без фіксації судового процесу.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_1 ОСОБА_9 .

Після його смерті відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку літ.«А-І», ганку літ.«а», літньої кухні літ.«Б», гаража літ.«В», сарая літ.«Г», сарая літ.«Д», сарая літ.«Ж», вбиральні літ.«З», криниці під № 1 і знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Забудовником вказаного домоволодіння був ОСОБА_9 , що підтверджується довідкою Череського старостинського округу Чудейської сільської ради від 26.03.2024 року № 159.

Як вбачається з довідки Череського старостинського округу Чудейської сільської ради від 26.03.2024 року № 157 станом на 15.04.1991 року вказане домоволодіння відносилось до суспільної групи «колгоспний двір», головою двору був ОСОБА_9 .

Верховний Суд України в постанові від 24.12.2014 року по справі № 6-192цс14 зробив правовий висновок, що застосування норм статей 120, 123 ЦК УРСР вважається правильним при належному з`ясуванні питання щодо правильності зарахування будинку до суспільної групи господарств.

Відповідно до частини першої статті 120 ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин) майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності.

Згідно із частиною другою статті 123 ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин) розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

Відповідно до роз`яснень, що викладені в пункті 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності", спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, що регулювали власність цього двору, а саме:

а) право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору (в цей строк не включається час перебування на дійсній строковій військовій службі, навчання в учбовому закладі, хвороба);

б) розмір частки члена двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних. Частку працездатного члена двору може бути зменшено або відмовлено у її виділенні при недовгочасному його перебуванні у складі двору або незначній участі працею чи коштами в господарстві двору. Особам, які вибули з членів двору, але не втратили права на частку в його майні, вона визначається виходячи з того майна двору, яке було на час їх вибуття і яке збереглося.

Порядок ведення погосподарського обліку в сільських радах визначався Вказівками по веденню погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів, затвердженими постановою Державного комітету статистики СРСР від 12 травня 1985 року № 5-24/26 (далі - Вказівки № 5-24/26), а згодом - Вказівками № 69.

Згідно зі змістом Вказівок № 5-24/26 і № 69 суспільна група господарства визначалась залежно від роду занять голови господарства (сім`ї). Особи, які працюють у колгоспі, але не є членами колгоспу, належать до суспільної групи робітників або службовців залежно від займаної посади.

Як вбачається з листа архівного відділу Чернівецької районної державної адміністрації від 29.03.2024 року № 375 рішення колгоспу «Іскра» с.Буденець за 1960 1991 роки включно щодо прийняття ОСОБА_9 в члени колгоспу відсутнє.

Таким чином, вказане домоволодіння необґрунтовано зараховано до суспільної групи «колгоспний двір», а тому воно в цілому належало ОСОБА_9 як забудовнику.

В установлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк, а саме 23.02.2024 року позивач ОСОБА_1 будучи сином спадкодавця, тобто в силу ст.1261 ЦК України спадкоємцем за законом першої черги, звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Савчук Ю.В. із заявою про прийняття спадщини за законом, де була заведена спадкова справа № 27/2024.

У позивача відсутні необхідні для видачі свідоцтва про право на спадщину правовстановлюючі документи, оскільки ОСОБА_9 при житті не оформив право власності на домоволодіння за собою та не зареєстрував це право в органах державної реєстрації речових прав на нерухоме майно.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

З наведених вище підстав суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 16, 1216, 1261, 1268, 1270 ЦК України, ст.ст. 4, 247 ч. 2, ст. 258, 259, 263-265, 280, 354 ЦПК України суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про визнання права власності на спадкове майно за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, що складається з житлового будинку літ.«А-І», ганку літ.«а», літньої кухні літ.«Б», гаража літ.«В», сарая літ.«Г», сарая літ.«Д», сарая літ.«Ж», вбиральні літ.«З», криниці під № 1 і знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Суддя Сторожинецького районного суду Василь Бужора