Провадження №2/700/211/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2024 року селище Лисянка

Лисянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючої судді Чорненької О.І.

при секретарі судового засідання Кравець І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в селищі Лисянка, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до Лисянської селищної ради Черкаської області, третя особа: Сьома київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для поданя заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції сторін

29.08.2023 Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м.Києва до Київської міської ради про визначення додаткового строку для поданя заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в три місяці з часу набрання рішення суду законної сили.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що у встановлений законом строк він не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого брата, ОСОБА_2 , у зв`язку із необізнаністю у порядку прийняття спадщини, хворобою, а також з карантинними обмеженнями, спричиненні поширеністю коронавірусної хвороби COVID-19 та в подальшому введенням на території України воєнного стану, згідно Указу Президента України від 24.02.2024 року №64/2022, який неодноразово продовжувався і діє по даний час, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Маючи намір прийняти спадщину, він звернувся із заявою про прийняття спадщини до Сьомої київської державної нотаріальної контори, де йому було відмовлено в зв`язку з пропущенням строку встановленим для прийняття спадщини та розяснено порядок оскарження постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 13 березня 2024 року матеріали справи 753/15016/23 передані за підсудністю до Лисянського районного суду Черкаської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.04.2024 року справу передано у провадження судді Чорненької О.І.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 26 квітня 2024 року відкрито провадження у справ та призначено справу до розгляду в спрощеному позовному провадженні та витребувано копію спадкової справи у Сьомої київської державної нотаріальної контори № 121/2022 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

29.05.2024 року судом отримано копію спадкової справи № 121/2022.

03.06.2024 позивачем направлено клопотання про заміну відповідача Київську міську раду на Лисянську селищну раду Черкаської області, оскільки основна частина спадкового майна, що залишилася від спадкодавця та нерухомого майна спадкова маса, знаходиться на території Лисянської селищної територіальної громади.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 18 червня 2024 року клопотання позивача задоволено та замінено первісного відповідача на Лисянську селищну раду Черкаської області, та призначено справу до судового розгляду на 12 годину 12 липня 2024 року. Зазначена ухвала разом з копією позовної заяви з доданими документами направлено відповідачеві. Одночасно відповідачеві роз`яснено його право подати відзив на позов.

Позивач, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, на судовий розгляд справи не прибув. Проте, 18.06.2024 подано клопотання про розгляд справи без його участі. Заявлений позов підтримують та просять задовольнити.

Відповідач Лисянська селищна рада Черкаської області в особі в.о. селищного голови Макушенка О.В. направив клопотання про розгляд справи без участі їх представника.

За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин

З матеріалів справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Факт смерті ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 03 грудня 2023 року повторно.

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1 серія НОМЕР_2 від 28.09.1953 та витягу з Держвного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України №9 сформованого 03.12.2021 року про реєстрацію актового запису про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є рідним братом померлому ОСОБА_2 .

Місце відкриття спадщини після померлого ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 , цей факт доводиться витягом з реєстру територіальної громади м.Києва за №77595520 від 17.01.2022 року, так як він проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи встановлено, що згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, сформованого 29.06.2017, за спадкодавцем ОСОБА_2 зареєстровано на праві власності земельна ділянка, площею 1,61 га, кадастровий номер::03:000:001:0062, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована за адресою: Україна, Черкаська область, Лисянський район, с.Смльчинці, що є територією Лисянської селищної територіальної громади Черкаської області, успадкованої ним від своєї дружини ОСОБА_3 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.06.2017, зареєстровано в реєстрі №2768.

Після смерті ОСОБА_2 спадкова справа №69113428 у нотаріуса № 121/2022) заведена та зареєстрована 09.02.2022, яка зберігається в Сьомій київській державній нотаріальній конторі.

У передбачений чинним законодавством шестимісячний термін позивач не зміг звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з наступних причин: у зв`язку із необізнаністю у порядку прийняття спадщини, хворобою та в зв`язку з карантинними обмеженнями, спричиненні поширеністю коронавірусної хвороби COVIT-19 та в подальшому введенням на території України воєнного стану, згідно Указу Президента України від 24.02.2024 року №64/2022, який неодноразово продовжувався і діє по даний час, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. Доказом перебування на лікуванні позивачем долучено до матеріалів справи виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого виданої КНП «Сарненським РЦПМСД» Рівненської області від 06.01.2022 № 07 про перебування ОСОБА_1 в амбулаторно-поліклінічному закладі з 27.12.2021 року по 06.01.2022 року на стаціонарному лікуванні.

Маючи намір прийняти спадщину позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини до Сьомої Київської державної нотаріальної контори 09 лютого 2022 року та заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом 10 лютого 2022 року.

Постановою державного нотаріуса Сьомої Київської державної нотаріальної контори Шепченко О.А. від 10 лютого 2022 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало його брату померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у в зв`язку з пропущенням строку встановленого законодавством України для прийняття спадщини та доказів постійного проживання разом з померлим на сам смерті не надав. Заява про прийняття спадщини надійшла після шестимічячного терміну.

Відповідач відзиву на позов не надіслав.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування

Дослідивши письмові докази надані позивачами, суд вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступних підстав.

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В силу положень статтей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до вимог частини 2 статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1262 ЦК України визначено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно із положеннями статтей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналізуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 доведено існування перешкод для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом шестимісячного строку, визначеного частиною 1 статті 1270 ЦК України, та наведені ними причини пропуску вказаного строку для прийняття спадщини є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а відтак, розцінює їх як поважні.

Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим статтею 82 ЦПК України визначені підстави звільнення від доказування. Так у відповідності до частини 1 вказаної статті обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до частини 1 статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

За нормами частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачеві додатковий строк для подання ними заяв про прийняття спадщини за заповітом тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11, 200, 206, 247 ч.2, 263-265 ЦПКУкраїни, ст.ст.1216-1218, 1223, 1225, 1233, 1235-1236, 1270,1272 ЦК України, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Лисянської селищної ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в 3 (три) місяці, після набрання рішенням законної сили, для подання ними заяв нотаріусу про прийняття спадщини за законом після смерті його брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подання на нього апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення - зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду виготовлене 12 липня 2024 року.

Повне найменування сторін

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , адреса для листування: АДРЕСА_3 , електронна адреса відсутня, тел. НОМЕР_4 .

відповідач: Лисянська селищна рада Черкаської області, , адреса: 19301, пл.Миру, 30 селище Лисянка Звенигородського району Черкаської області;

третя особа: Сьома київська державна нотаріальна контора, , юридична адреса: 02068, вул.Ахматової, 7/15, м.Київ, тел. ,563-98-44.

Головуюча суддя Олена ЧОРНЕНЬКА