01.07.2024 Справа № 756/7861/24
Унікальний № 756/7861/24
Провадження №6/756/422/24
У Х В А Л А

01 липня 2024 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Яценко Н.О., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс», заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 приватний виконавець, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кампсіс Лігал", про заміну стягувача його правонаступником,

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «Дебт Форс», звернувся до Оболонського районного суду м.Києва в порядку цивільного судочинства з заявою про заміну стягувача його правонаступником.

З відповіді Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації КП ГІОЦ «Реєстр територіальної громади міста Києва» від 25.06.2024 року вбачається, що гр. ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , не знайдено.

За інформацією Київського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), зокрема, відповідно до Актового запису про смерть №8915 від 13 травня 2023 р., заінтересована особа - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був зареєстрований в АДРЕСА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 68 років.

Згідно положень ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті, а відтак припиняється і цивільна процесуальна дієздатність.

Згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Боржник як учасники цивільної справи за заявою про заміну сторони виконавчого провадження, має володіти цивільною процесуальною правоздатністю.

Разом з тим, за правилами ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність особи припиняється у момент її смерті.

Смерть боржника слід розглядати як вибуття однієї зі сторін виконавчого провадження. Водночас законодавство передбачає заміну сторони виконавчого провадження (у разі її смерті) правонаступником.

Положення щодо закінчення виконавчого провадження в разі смерті боржника (п. 3 ч. 1 ст. 39 Закону № 1404-VIII) слід розуміти так, що вони стосуються, серед іншого, випадків, коли правовідносини не допускають правонаступництва.

У спірних правовідносинах до складу спадщини входить, зокрема, обов`язок з боргу , що належав спадкодавцю за життя. Цей обов`язок не припинився внаслідок смерті боржника та продовжує існувати. Тож процесуальне правонаступництво у виконавчому провадженні в разі смерті боржника (фізичної особи) є цілком можливим.

Отже, оскільки спірні правовідносини допускають правонаступництво, державний виконавець повинен був зупинити виконавче провадження та вирішити питання про залучення правонаступників.

Велика Палата ВС звернула увагу на те, що оскільки зі смертю боржника його грошові зобов`язання включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитором вимог до спадкоємців боржника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 і 1282 ЦК. Стаття 1281 ЦК України, яка визначає преклюзивні строки пред`явлення таких вимог, застосовується і до боргових зобов`язань. Сплив цих строків має наслідком позбавлення кредитора права вимоги (припинення його цивільного права) за основним і додатковим зобов`язаннями, а також припинення таких зобов`язань.

Обов`язок спадкоємців боржника перед кредиторами спадкодавця виникає лише в межах, передбачених ст. 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї немає обов`язку задовольнити вимоги кредитора померлої особи.

Невизначення вартості успадкованого майна не впливає на вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження. Водночас, задовольняючи заяву про заміну у виконавчому провадженні боржника, який помер, його спадкоємцем, суд згідно із ч. 1 ст. 1282 ЦК України має визначити розмір боргу, який відповідає частці спадкоємця у спадщині, та вказати, що така заміна здійснюється в межах вартості майна, одержаного у спадщину.

За таких обставин, не може бути змінено стягувача у виконавчому провадження у якому помер боржник без вирішення питання про заміну сторони боржника який помер його правоноступниками.

Отже, спадкоємці померлого на момент прийняття заяви до провадження у справі боржника не є процесуальними правонаступниками у цій справі, а наявність правонаступництва у матеріальних правовідносинах має вирішуватися за заявою, заявленою безпосередньо з зазначенням спадкоємців боржника.

Представник ТОВ «Дебт Форс» звернувся з заявою про заміну сторони у виконавчому провадженні, шляхом заміни стягувача його правонаступником до суду 20.06.2024 року, тобто після того, як боржник ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер, тому він не може бути стороною у справі.

Таким чином, дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, так як учасником справи, зокрема боржником у виконавчому провадження, вказано особу у якої відсутня правоздатність.

Відповідно до положень п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

З урахуванням вищевикладеного, суддя дійшла висновку про відмову у прийнятті до провадження заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс» про заміну сторони у виконавчому провадженні, шляхом заміни стягувача його правонаступником.

Зважаючи на вищевикладене, керуючись ст. 10, 25, 186, 442 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Дебт Форс», заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 приватний виконавець, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кампсіс Лігал", про заміну стягувача його правонаступником.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.О. Яценко