Житомирський апеляційний суд
Справа №278/1049/21 Головуючий у 1-й інст. Дубовік О.М.
Категорія 70 Доповідач Трояновська Г. С.

У Х В А Л А

06 червня 2024 року Житомирський апеляційний суд в складі:

Головуючого судді Трояновської Г.С.

суддів Галацевич О.М., Павицької Т.М.,

з участю секретаря судового засідання Нестерчук М.Д.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Трояновської Г.С., суддів Галацевич О.М., Павицької Т.М. у цивільній справі № 278/1049/21 за позовом ОСОБА_2 , правонаступником якого є ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Станишівська сільська рада Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_1 про визнання права власності

за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 26 жовтня 2021 року

в с т а н о в и в:

06.06.2024 на адресу Житомирського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Трояновської Г.С., суддів Галацевич О.М., Павицької Т.М., в якій він вказав, що дії колегії суддів у зв`язку із відкриттям апеляційного провадження викликають сумнів в їх неупередженості або об`єктивності при розгляді справи. Зазначив, що ухвала Житомирського апеляційного суду від 29.08.2023 була винесена на підставі недійсного та нелегітимного свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 06.12.1993. До апеляційної скарги було додано дві копії свідоцтв про право на спадщину за заповітом одне на цілий будинок, інше на частину будинку без зазначення вулиці та номера будинку, які всупереч чинному законодавству за відсутності витягу із реєстру про право власності на нерухоме майно, не посвідчують відповідне право власності.

Виходячи із наведеного, вказав про наявність підстав для відводу складу суду на підставі п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_5 та її представник ОСОБА_6 щодо задоволення заяви заперечили.

Представник ОСОБА_7 - ОСОБА_8 підтримав заяву про задоволення відводу.

Інші учасники справи до апеляційного суду не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Розглянувши зазначену заяву, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші, ніж перелічені у пунктах 1-4 частини першої статті 36 ЦПК України, обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частин 1, 3, 11 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст. 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Як вбачається з матеріалів справи, заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Трояновської Г.С., суддів Галацевич О.М., Павицької Т.М надійшла в день розгляду справи, у зв`язку з чим така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід суддів вирішується судом, що розглядає справу.

Співставивши мотиви заявленого відводу з матеріалами справи у контексті положень ст. 36 ЦПК України, колегія суддів доходить висновку, що передбачених процесуальним законом підстав для відводу суддів Трояновської Г.С., Галацевич О.М., Павицької Т.М. не встановлено.

Наведені у заяві про відвід суддів обставини не можуть слугувати підставами для відводу колегії суддів як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості.

Для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність відповідних суб`єктивних та об`єктивних критеріїв.

В заяві про відвід заявник посилається на те, що ухвала Житомирського апеляційного суду від 29.08.2023 була винесена на підставі недійсного та нелегітимного свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 06.12.1993, чим колегія суддів Житомирського апеляційного суду в складі головуючого судді Трояновської Г.С., суддів Галацевич О.М., Павицької Т.М., не надавши оцінки поданим скаржником доказам, перевищила свої повноваження, прийнявши апеляційну скаргу до розгляду, порушила принцип неупередженості і об`єктивності, стала засобом перерозподілу власності в інтересах сторони, яка подала апеляційну скаргу, а тому такі дії колегії суддів викликають сумнів в їх неупередженості та об`єктивності.

Такі посилання не заслуговують на увагу, з огляду на таке.

Колегія суддів зазначає, що законодавець визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, що поділяються на дві групи: учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їхніх прав, інтересів та (або) обов`язків. На відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її право, інтерес, обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Водночас, у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 17 лютого 2020 року у справі № 668/17285/13-ц (провадження № 61-41547сво18) міститься висновок про те, що суд апеляційної інстанції лише в межах відкритого апеляційного провадження має процесуальну можливість зробити висновок щодо вирішення чи невирішення судом першої інстанції питань про права та інтереси особи, яка не брала участі у розгляді справи судом першої інстанції та подала апеляційну скаргу. При цьому, якщо обставини про вирішення судом першої інстанції питання про права, інтереси та свободи особи, яка не була залучена до участі у справі, не підтвердились, апеляційне провадження підлягає закриттю.

Таким чином, вказані доводи не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності колегії суддів, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості колегії суддів як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини, а оцінка доказів судом, поданих учасниками судового розгляду, відбувається на відповідній стадії судового розгляду.

Інших доводів, щодо упередженості та необ`єктивності суддів Трояновської Г.С., Галацевич О.М., Павицької Т.М. заявником не наведено та не надано відповідних доказів.

Водночас, зі змісту заявленого відводу про відвід колегії суддів вбачається, що такий зводиться до незгоди сторони з процесуальними рішеннями суду, що не свідчить про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів чи заінтересованості у справі та не може бути підставою для їх відводу.

В усякому разі, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 36 ЦПК України).

За таких обставин, підстав передбачених ст.36 ЦПК України для відводу) колегії суддів немає, заява про відвід є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст.36, 40 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Трояновської Г.С., суддів Галацевич О.М., Павицької Т.М.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді