Справа № 646/3623/23
№ провадження 2/646/2630/2024
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.07.24 м.Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Благої І.С.,

за участю секретаря судового засідання Волікової Д.Д.

представника позивачки ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Олена Олександрівна, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним,

встановив:

Позивачка звернулася до суду з позовом, яким просить:

-визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом

після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили;

-визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 10.07.2023 року,

яке видане приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Оленою Олександрівною на ім`я ОСОБА_4 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .

Позов обгрунтовано тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 відкрилася спадщина на все належне йому майно, у тому числі, житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивачка є донькою померлого та спадкоємицею першої черги за законом. Також, до першої черги спадкування за законом відноситься відповідач, який є сином спадкодавця та братом позивачки. Відповідач, який проживав із спадкодавцем, прийняв спадщину в силу частини 3 статті 1268

Цивільного кодексу України. Позивача вчасно не звернулася до нотаріуса з

заявою про прийняття спадщини з причин важких життєвих обставин, що зумовлювалися її хворобами, хворобами її матері похилого віку, яку позивачка доглядала, а також у зв`язку з триманням сина позивачки під вартою. Крім того, позивачці довелося тривалий час докладати зусиль, щоб не втратити єдине належне їй житло, співвласником якого разом з нею є її син, частка якого підлягала конфіскації за вироком суду. Також позивачка була змушена взяти грошові кошти в кредит для лікування хвороби матері та догляду за нею, але погасила заборгованість лише у 2015 та 2016 роках. Це обставини свідчать про те, що позивачка зазнала багато душевних та фізичних страждань, які вплинули на те, що вона вчасно не прийняла спадщину. Таким чином, позивачка пропустила строк на прийняття спадщини з поважних причин. Дізнавшись, що відповідач займається оформлення документів у нотаріуса щодо реєстрації права власності на житловий будинок, який входив до складу спадщини, позивачка звернулася до нього з проханням надати їй згоду на звернення із заявою про прийняття спадщини. Але відповідач їй відмовив. Відповідач зловживає алкогольними напоями, живе одиноко та має скрутне фінансове становище. У липні 2023 року позивачка дізналася, що відповідач зв`язався з особами, які спонукають його продати будинок, який входить до складу спадщини. 15.07.2023 невідомі особи через відповідача зв`язалися з позивачкою та запропонували грошові кошти за її відмову від спадщини. Позивачка відмовилася, будучи впевнена, шо вказані особи мають намір ошукати відповідача. 06.07.2023 року позивачка отримала листа № 130/02-14 від 29.06.2023 року від приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Олени Олександрівни, яким повідомлялася про відкриття у 2023 році спадкової справи № 78/2023, а також про те, що позивачка була заявлена як донька спадкодавця. Також нотаріус повідомила, що у зв`язку з пропуском позивачкою передбаченого чинним законодавством України строку на звернення з заявою про прийняття спадщини, вона вважається такою, що не прийняла спадщину. Крім того, нотаріус зазначила, що у випадку, якщо позивачка не надасть документів, які б свідчили про прийняття нею спадщини, до 08.07.2023 року, спадщина буде видана спадкоємцю, який прийняв спадщину, тобто відповідачу. На момент звернення з цим позовом відповідач вже отримав свідоцтво про право на спадщину.

Ухвалою судді від 20.07.2023р. провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 20.07.2023 за заявою позивачки вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії щодо відчуження будинку АДРЕСА_1 .

Відповідач подав відзив на позовну заяву (оформлений як «заперечення»), в якому зазначив, що поважних причин пропуску позивачкою строку на прийняття спадщини немає з огляду на те, що з моменту відкриття спадщини минуло майже 10 років, в той час як законом встановлено шестимісячний строк для звернення до нотаріуса з відповідною заявою. Крім того, частина обставин, на які позивачка посилається як на докази поважності причин пропуску, мали місце до моменту відкриття спадщини.

Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ротфельд О.О. подала заперечення на позов (оформленні як «відзив»), в яких посилається на те, що вона не згодна з позовними вимогами. Спадкова справа була нею відкрита 06.06.2023. До цієї дати ніхто зі спадкоємців не звертався до нотаріуса з заявами з приводу спадщини. Відповідач, який проживав разом зі спадкодавцем на дату його смерті, прийняв спадщину. Нотаріус здійснила заходи з розшуку спадкоємців, у тому числі, шляхом надсилання листів позивачці та публікації у газеті «Урядовий кур`єр». Позивачці було надіслано два повідомлення про те, що спадщина буде видана спадкоємцю, який її приняв. Позивачка повинна була відповісти на повідомлення до 08.07.2023, але не зробила цього. Тільки 12.07.2023 після видачі свідоцтва про право на спадщину від 10.07.2023 нотаріус отримала від позивачки повідомлення про її намір звертатися до суду для визначення їй додаткового строку на прийняття спадщини. При цьому відповідач подав усі необхідні для отримання свідоцтва про право на спадщину документи до 08.07.2023. Тому будь-яких законних підстав не видавати відповідачу свідоцтво про право на спадщину у нотаріуса не було. З огляду на нескладність процедури звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, яка полягає у подачі заяви та пред`явленні паспорту та займає приблизно 30 хвилин, позивачка мала достатньо часу для цього. Отже, поважних причин пропуску позивачкою строку немає.

Ухвалою суду від 15.08.2023 було закрите підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

У судовому засіданні представник позивачки підтримав позов та доводи, якими він обґрунтований.

Представник відповідача заперечував проти позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Третя особа, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, не з`явилася у судове засідання, подала заяву про розгляд справи без її участі.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти на відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_5 є батьком позивачки, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , яке видане 16.01.1966 Червонозаводським районним бюро ЗАГС м.Харкова.

Після укладення шлюбу 23.09.1988 позивачці було присвоєно прізвище « ОСОБА_6 », про що свідчить копія свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , яке видане Палацом одруження «Центральний» м.Харкова. Згідно з копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , яке видане 14.06.1973 ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідач є сином спадкодавця, ОСОБА_4 .

Згідно з копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , яке видане 14.06.1973 ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідач є сином спадкодавця, ОСОБА_4 .

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, батько позивачки ОСОБА_5 помер у м.Харкові 10 листопада 2013 року.

06.06.2023 відповідач звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ротфельд О.О. (надалі нотаріус) з заявою про відкриття спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину.

Ця заява зареєстрована нотаріусом по книзі обліку та реєстрації спадкових справи за №124.

На підставі вказаної заяви нотаріусом було відкрито спадкову справу №78/2023.

У своїй заяві відповідач повідомляв нотаріусу про те, що він прийняв спадщину, мешкаючи зі спадкодавцем разом на дату його смерті, а також про те, що у спадкодавця є донька ОСОБА_3 , яка на дату смерті батька не проживала разом з ним.

Копією витягу з Єдиного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання відповідач з 17.05.1989 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Копіями Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 23.06.2023 №12-0 та від 28.06.2023 №12-1878-2023 спадкодавець на дату своєї смерті, тобто на 10.11.2013, був зареєстрований за тією ж адресою.

Відповідно до копії Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 28.06.2023 №12-0, а також копії форми Б позивачка з 24.09.2008 та на дату смерті її батька була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

За Інформацією з реєстру прав власності на нерухоме майно (інформаційна довідка від 10.07.2023 №338523979) житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , належав спадкодавцю з 11.06.2008 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 26.05.2008.

29.06.2023 нотаріус надіслала засобами поштового зв`язку на адресу позивачки повідомлення №130/02-14 від тієї ж дати по спадковій справі №78/2023. Нотаріус повідомляла позивачку, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 відкрита спадкова справа. Про позивачку було заявлено як про доньку спадкодавця. Оскільки з моменту смерті спадкодавця пройшло майже 10 років, коло спадкодавців, які прийняли спадщину, з`ясовується за останнім місцем проживання спадкодавця. Нотаріус роз`яснила позивачці її право звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки позивачка не проживала разом зі спадкодавцем на момент його смерті та у встановлений законом строк не подавала заяву про прийняття спадщини. Нотаріус зазначала, що будь-яке повідомлення позивачки очікується до 08.07.2023, а у разі його відсутності спадщина буде видана спадкоємцю, який її прийняв, за його зверненням.

Крім того, у газеті «Урядовий кур`єр» було опубліковане повідомлення нотаріуса від 05.07.2023 про розшук спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В матеріалах спадкової справи, копія якої надана суду нотаріусом, не міститься доказів на підтвердження того, що до 08.07.2023 включно нотаріус отримувала будь-які повідомлення від позивачки з приводу спадщини.

10.07.2024 відповідачу було видане свідоцтво про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 батька, ОСОБА_5 . Свідоцтво зареєстровано у реєстрі за №1434.

Спадщина, на яку видане свідоцтво, складається з житлового будинку АДРЕСА_1 .

12.07.2023 нотаріус отримала від позивачки лист від 08.07.2023, яким позивачка повідомляла про свої намірі у найкоротший строк звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання, чи є причини пропуску позивачкою строку на прийняття спадщини поважними, суд виходить з наступного.

Частинами першою та другою статті1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. 2. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно з ч.1 ст.1221 ЦК місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Положеннями ч.1 ст.1222 ЦК надано визначення спадкоємців за заповітом і за законом як фізичних осіб, які є живими на час відкриття спадщини, а також осіб, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст.1223 ЦК право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини

Статтею 1258 ЦК встановлено черговість спадкування за законом.

Так, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч.1 ст.1258 ЦК).

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ч.2 ст.1258 ЦК).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст.1261 ЦК).

Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними (ч.1 ст.1267 ЦК).

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст.1268 ЦК).

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 ст.1268 ЦК).

Нормами ч.1 та ч.2 ст.1269 ЦК передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Положеннями статті 1272 ЦК передбачені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст.1272 ЦК).

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч.2 ст.1272 ЦК).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК).

Таким чином, судом встановлено, що позивачка та відповідач є спадкоємцями першої черги після свого батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Оскільки на момент відкриття спадщини (тобто на дату смерті спадкодавця) відповідач проживав разом з ним, то він вважається таким, що прийняв спадщину за правилами ч.3 ст.1268 Цивільного кодексу України.

Позивачка не проживала разом зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини, тому для прийняття спадщини вона повинна була звернутися до нотаріуса з відповідною заявою протягом шести місяців з часу відкриття спадщини, як цього вимагають норми ст.1269 та 1270 ЦК України.

Проте, позивачка не подала до нотаріуса таку заяву протягом встановленого законом строку.

З цим позовом позивачка звернулася до суду 18 липня 2023 року, тобто через 9 років 8 місяців 8 днів з часу відкриття спадщини.

Отже, позивачка пропустила строк на прийняття спадщини більш ніж на 9 років.

В матеріалах справи містяться копії документів, які видані закладами охорони здоров`я до 11.10.2013, тобто до часу відкриття спадщину.

Ці документи не є належними доказами у розумінні ст.77 ЦПК України, оскільки підтверджують обставини, які виникли до часу відкриття спадщини, а отже, не містять інформацію щодо предмету доказування, а саме, обставин, якими обумовлений пропуск позивачкою строку на прийняття спадщини, яка відкрилася 10.11.2013р.

Тому такі документи суд не бере до розгляду, оскільки позивачкою не доведено, яким чином обставини, які підтверджуються цими документами, відносяться до предмету доказування.

Так, згідно з ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.2 ст.77 ЦПК).

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.3 ст.77 ЦПК).

Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.4 ст.77 ЦПК).

Крім того, в матеріалах справи наявні копії виданих Міською клінічною лікарнею №14 ім.Л.Л.Гіршмана виписки з історії хвороби ОСОБА_7 , 1948 р.н., про її перебування на стаціонарному лікуванні з 22.01.2014 по 05.02.2014, з 17.12.2014 по 26.12.2014, з 29.10.2015 по 10.11.2015, з 17.02.2017 по 03.03.2017, з 19.03.2019 по 29.03.2019.

Тобто за 2014 рік мати позивачки провела на стаціонарному лікуванні 25 днів, за 2015 рік 13 днів, за 2017 рік 9 днів та за 2019 рік 11 днів.

Проте, в матеріалах справи не міститься доказів на підтвердження того, що мати позивачки потребувала постійного стороннього догляду, доказів на підтвердження здійснення позивачкою такого догляду, а також на підтвердження того, що позивачка здійснювала супровід матері під час лікування.

При цьому, навіть за наявності таких доказів вони не свідчать про поважність причин пропуску позивачкою строку на прийняття спадщини більш ніж на 9 років.

Вироком Московського районного суду м.Харкова від 14.07.2014 у справі №643/20192/13-к було визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.289 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який є сином позивачки, про свідчить копія свідоцтва про народження НОМЕР_5 , повторно виданого 22.02.2011 Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції.

В той же час, з моменту ухвалення судом вироку відносно сина позивачки та звільнення його від основного покарання на підставі закону про амністію пройшло 9 років до моменту звернення позивачки до суду з цим позовом.

Позивачкою не надано доказів на підтвердження того, що частина квартири, в якому проживає позивачка та частина якого належить її сину, була дійсно конфіскована на підставі вироку суду та вибула з власності її сина, а також на підтвердження реальної загрози втрати позивачкою житла внаслідок такої конфіскації.

З наданих позивачкою копій консультативних висновків вбачається, що 09.06.2016 році вона зверталася до лікаря поліклінічного відділення Комунального закладу охорони здоров`я «Обласна клінічна лікарня «Центр екстренної медичної допомоги та медицини катастроф», а також консультативної поліклініки Інституту загальної та невідкладної хирургії імені В.Т.Зайцева НАМН України з приводу діагнозу: варикозна хвороба, варикотромбофлебит, лимфостаз стопи, голені, паховий лимфоденіт.

З 29.11.2016 по 05.12.2016 позивачка проходила стаціонарне лікування у ХМКШВД №5, 19.01.2018 амбулаторне лікування зверталася до травматологічної лікарні з приводу переламу правої променевої кістки, що підтверджується копіями відповідних виписок, виданих цими закладами охорони здоров`я.

Проте, ці обставини, пов`язані зі станом здоров`я позивачки, виникли більш ніж через два з половиною роки з часу відкриття спадщини.

Крім того, в матеріалах справи містяться копії довідки ТОВ ФК «Центр фінансових рішень» від 27.11.2015 про видачу кредиту на суму 9800 грн. та довідки ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» від 01.07.2016 про погашення позивачкою кредиту станом на 02.06.2016 у повному обсязі.

Разом з тим, позивачкою не доведено, яким саме чином отримання нею кредитів та виплати заборгованості за ними вплинула на пропуск строку.

Позивачка зазначає, що кредитні кошти були витрачені на лікування та догляд за матір`ю, але не надає доказів на підтвердження цьому, а також не обгрунтовує, яким чином це вплинуло на пропуск нею строку на прийняття спадщини.

Отже, ті обставини, на які позивачки посилається в обгрунтування позовних вимог, не перешкоджали їй реалізувати свої спадкові права шляхом подання відповідної заяви про прийняття спадщини, у тому числі, через засоби поштового чи електронного зв`язку.

Таким чином, враховуючи, що тривалість пропуску строку для прийняття спадщини становить більше ніж 9 років, а також встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що позивачка не надала беззаперечних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, не довела наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню цієї заяви у встановлений законом строк, що згідно зі статтею 81 ЦПК України є її процесуальним обов`язком. Тому позов не підлягає задоволенню.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яка висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 у справі №686/5757/23.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 77, 81, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_3 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, а у разі його ухвалення за відсутності учасників справи- в той же строк з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано- після закінчення апеляційного провадження.

Учасники справи:

Позивачка: ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_7 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ротфельд Олена Олександрівна, місце проведення нотаріальної діяльності: м.Харків, вул.Роганська, 89В.

Суддя І.С. Блага