"31" травня 2024 р.
Справа № 642/705/24
Провадження № 2/642/558/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року Ленінський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді - Бородіної О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Брус М.М.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ленінського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Літвінова Яна Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Літвінова Яна Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді частки житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_2 залишила заповіт на все своє майно на користь позивача - ОСОБА_1 . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Літвіновою Я. М. 17.02.2020 року за р.№ 299.

На час відкриття спадщини спадкодавець була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що у вказаному будинку він з дозволу ОСОБА_2 проживав з червня 2016 року, та уподальшому разом із родиною. Сама ОСОБА_2 в той час проживала в м. Щорс у родичів. Після погіршення стану здоров`я ОСОБА_2 та необхідністю проходження лікування у м. Харкові, остання переїхала до м. Харкова до свого будинку, де позивач разом із своєю дружиною здійснювали за нею догляд до самої смерті. Оскільки між родиною позивача та ОСОБА_2 склалися гарні стосунки, та вони здійснювали за нею догляд, вона прийняла рішення розпорядитись своїм майном та склала заповіт на ім`я ОСОБА_1 .

Після смерті спадкодавиці, позивач звернувся до приватного нотаріуса Літвінової Я. М., та під час спілкування з нотаріусом, він так зрозумів, що необхідно звернутися із заявою після спливу шестимісячного строку. Проте, коли позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою 27.05.2021 року про видачу свідоцтва на спадщину, йому постановою приватний виконавець Харківського міського нотаріального округу Літвінова Яна Миколаївна відмовила у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Позивач вважає, що він пропустив строк з поважної причини, адже приватний нотаріус під час первісного спілкування не надала йому належної консультації та не повідомила про необхідність подання заяви у шестимісячний строк, що позбавило його можливості отримати спадок.

Від відповідача відзив не надходив.

Від третьої особи приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Літвінової Яни Миколаївни були подані письмові пояснення, у яких вона повідомила, що коли вперше без запису до неї звернувся ОСОБА_1 , то у неї було багато роботи, попередніх записів на прийом, тому відкласти записаних громадян на прийом вона не могла, бо на заведення спадкової справи потрібен тривалий час, але поспілкувалась із ОСОБА_1 , який повідомив що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 та оскільки заповіт був посвідчений нею він вирішив звернутись до неї. Нотаріус повідомила йому що у цей день прийняти його не зможе, та роз`яснила що законом надано шестимісячний строк для прийняття спадщини, тому він може звернутись до неї коли буде приблизно 3-4- місяця після смерті спадкодавця. Жодних порад ОСОБА_1 що начебто йому взагалі не треба писати заяви про прийняття спадщини вона не давала. У подальшому ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса коли шестимісячний строк для прийняття спадщини вже сплив, та на запитання чому він не прийшов раніше, жодної відповіді не надав. 27.05.2021 приватним нотаріусом було винесено постанову про відмову у в оформленні спадкових прав та запропоновано звернутись до суду.

У відповіді на письмові пояснення третьої особи позивач вказав, що під час його первісного спілкування приватний нотаріус зобов`язана була надати йому роз`яснення про необхідність подання заяви про прийняття спадщини або про відмову від її прийняття. Наполягав на тому що він пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини через ситуацію утворену приватним нотаріусом.

У ході судового розгляду позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, надав суду пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлені належним чином.

Представник третьої особи у судовому засіданні доводи позивача заперечував з підстав зазначених у письмових поясненнях, проти задоволення позовних вимог заперечував, вказав, що жодної правової підстави для надання додаткового строку для прийняття спадщини позивачем не зазначено.

Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно заповіту від 17 лютого 2020 року ОСОБА_2 все її майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і все те, що їй належатиме на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З постанови приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Літвінової Яни Миколаївни про відмову від вчиненя нотаріальної дії від 27.05.20221 року вбачається, що 27.05.2021 року за заведенням спадкової справи та подальшої видачі свідоцтва про право на спадщину звернувся ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що мешкає за адресою АДРЕСА_2 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 .

Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з частки житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

При перевірці даних за Витягом зі спадкового реєстру від 27.05.2021 за № 64926275 була отримана інформація про відсутність заведеної спадкової справи на ім`я ОСОБА_2 .. Таким чином за прийняттям спадщини ніхто із спадкоємців, в тому числі ОСОБА_1 не звертався.

Приватним нотаріусом було відмовлено в оформленні спадкових справ оскільки строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 пропущено.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Звертаючись до суду із даним позовом, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 вказувала на те, що він не отримав вчасно належної правової консультації, що вважає є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому просив суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони справи на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами та обов`язками щодо предмета спору , а суд на засадах змагальності сторін може лише сприяти застосуванню таких прав та виконанню обов`язків, ураховуючи при цьому принципи справедливості та рівності учасників процесу перед законом та судом.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1ст.13 ЦПК Українисуд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 3статті 129 Конституції Українивизначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 6Конвенціїпрозахист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.

Згідно ст. ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Звертаючись до суду із даним позовом, позивач не надав належних та допустимих доказів того, що незвернення до нотаріуса було пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку із чим позивач не виконав свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилався як на підставу своїх вимог.

Сама по собі юридична необізнаність позивача, не є поважною причиною, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, і тому не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для її прийняття.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 77 - 81, 141, 268, 264, 265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Літвінова Яна Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Харківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 31.05.2024 року.

Суддя О.В. Бородіна