Справа № 295/8157/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"19" липня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Маслак В.П., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Косянчук С.В. звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 573700,00 грн., які були отримані відповідачем внаслідок укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових вимог позивача.

Згідно п.1 ч. 1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Вбачається, що позивачем вказано суму заборгованості у розмірі 573700,00 грн. Окрім того, зі змісту позовної заяви встановлено, що представник позивача зазначає про стягнення додатково 3% річних та інфляційних витрат за користування грошовими коштами, а тому стверджує, що сума боргу в загальному розмірі становить 844973,81 грн.

Однак, судом встановлено, що в позовній заяві, поданій адвокатом Косянчуком С.В., відсутні зазначення ціни позову та розрахунку.

Таким чином, позивачу слід зазначити у позовній заяві ціну позову та визначитись відносно стягнення 3% річних та інфляційних витрат за користування грошовими коштами, надати відповідні розрахунки.

Згідно п. 5. ч. 3 ст. 175 УПК України, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачем, є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позову, представником позивача не подано документу про сплату судового збору.

Натомість адвокат Косянчук С.В. вказує, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".

З цього приводу суд вважає за необхідне вказати наступне.

За змістом пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблений правовий висновок про те, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Серед них немає пільг щодо звільненням від сплати судового збору у справах із вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернулася у цій справі.

Враховуючи те, що предметом спору у цій справі є стягнення безпідставно отриманих грошових коштів, тому відсутні підстави вважати, що справа, пов`язана із порушенням прав позивача як учасника бойових дій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту учасника бойових дій.

Аналогічна правова позиція з даного питання наведена Верховним судом у постанові від 31.03.2020р. у справі №333/2803/16.

Судовий збір сплачується у порядку та розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір» в редакції Закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії.

Як визначено частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання до суду позовної заяви позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі відповідному до ціни позову, надавши оригінал документу, що підтверджує його сплату, або надати документ, який би свідчив про наявність пільг щодо сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Положеннями п.8 ч.1 ст.175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві у розділі «додатки» п. 1, 6, 7 зазначено: копія РНОКПП; претензія про повернення грошових коштів; пояснення відповідача, однак при перевірці матеріалів встановлено, що вищезазначені документи відсутні.

Крім того, в матеріалах справи наявні документи, які відсутні у розділі додатки, а саме: рішення Житомирської міської ради від 20.03.2015р. № 880 та від 20.08.2015р. № 972 та протокол допиту свідка.

Враховуючи вищезазначене, представнику позивача необхідно надати належним чином завірені документів які відсутні, та визначитись із долученими доказами.

Також слід зазначити, що дія ордеру який знаходиться у матеріалах справи розповсюджується виключно на надання правової допомоги у Богунському районному суді.

У зв`язку з викладеним, позивачу необхідно подати уточнену редакцію позовної заяви, з дотриманням вимог зазначених у вказаній ухвалі суду, у відповідній кількості примірників до кількісного складу учасників процесу (ч. 1 ст. 177 ЦПК України).

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Надати заявнику строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На виконання ухвали суду заявник має право подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. П. Маслак